PROGRAM

Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja Mestskej časti Krásna 

 

						

     Symboly obce

Identifikačné údaje obce
Názov obce:  Mestská časť Košice – Krásna nad Hornádom	
Okres:            Košice – mesto (Košice IV)	Počet obyvateľov:     3.531  	
Kraj:              Košický	Rozloha katastra:      25,180 km2 	
Zmienka o vzniku obce:   1.134	
Zástupca obce:  JUDr. Marek Kažimír 	tel/fax: 055 6852128	E-mail: kosicekrasna@stoneline.sk	

Návrh programu 
Spracoval: Ing. Viliam Kuruc PhD, Ing. Peter Kubičko
(február, 2004)

Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja Mestskej časti Krásna 

Predložený dokument prezentuje návrh programu rozvoja Mestskej časti Krásna. Obsahuje popis a analýzu východzích podmienok územia, špecifikuje víziu vo forme strategických cieľov rozvoja, ich vzťahy a spôsob zabezpečenia realizácie stratégie. V ďalšom cykle programovania sa vyžaduje podrobná analýza problémových oblasti cieľov vo vzťahu k spracovaniu konkrétnych projektov a ich finančnému a organizačnému zabezpečeniu.

Úvod

Dokument programu je spracovaný na základe objednávky zastupiteľstva Mestskej časti (MČ) Krásna. Vychádza z nových pohľadov na vzťah územného plánovania a regionálnej politiky, ktoré sa v súčasnosti na konceptuálnej úrovni stále viac zbližujú a v častiach aj prelínajú. Ich spoločný kontext je obsiahnutý v pojme "Politika priestorového plánovania", ktorá predstavuje zasahovanie zmien v územnej štruktúre podľa stanovených cieľov.      

Proces, ktorý zastrešuje všetky činnosti týkajúce sa priestoru, územia a rozvoja činnosti obce alebo regiónu je zložený z územného plánovania (územie), regionálnej politiky (hospodárska politika) a sektorovej (funkčná) politiky. Súčasný stav tohto procesu na úrovni Mestskej časti  Krásna  je dokumentovaný v tomto materiály vo forme formulovania stratégie jej rozvoja na stanovené obdobie.  

								Miestny úrad

Obsah 

1.	Koncepcia programu
1.1.	Zdôvodnenie
1.2.	Cieľ programu
1.3.	Princípy programu
1.4.	Finančné zabezpečenie rozvoja
1.5.	Základné dokumenty rozvoja
1.6.	Podklady pre spracovanie programu

2.	Obsah a vízia programu
2.1	Požiadavky na obsah programu
2.2	Štruktúra dokumentu
2.3	Obsah dokumentu
2.4	Základné pojmy
2.5	Vízia programu 

3.	Popis a analýza potenciálu 
3.1.	Základné údaje územia
3.2.	Ľudské zdroje
3.3.	Sociálna infraštruktúra
3.4.	Ekonomika
3.5.	Technická infraštruktúra
3.6.	Životné prostredie 

4.	Analýza problémov (SWOT)
4.1	Silné stránky (rezervy)
4.2	Slabé stránky (bariéry)
4.3	Príležitosti (možnosti)
4.4	Riziká (ohrozenia)
4.5	Súhrnná analýza

5.	Stratégia a ciele programu
5.1.	Vymedzenie smeru stratégie
5.2.	Cieľové skupiny stratégie
5.3.	Strategické ciele
5.4.	Relevantnosť strategických cieľov voči vyšším programom
5.5.	Štruktúra cieľov 

6.	Špecifické ciele programu
6.1	 Strategický cieľ č.1 - Základná infraštruktúra a ľudské zdroje
6.1.1	Relevantnosť špecifických cieľov k vyšším cieľom
6.1.2	Popis cieľov 
6.2	 Strategický cieľ č.2 – Podnikanie a rozvoj rekreácie 
6.2.1	Relevantnosť špecifických cieľov k vyšším cieľom
6.2.2	Popis cieľov
6.3	 Strategický cieľ č.3 - Riešenie životného prostredia
6.3.1	Relevantnosť špecifických cieľov k vyšším cieľom
6.3.2	Popis cieľov

7.	Zabezpečenie programu a manažment(finančný, organizačný, riadiaci)
7.1	Plán programu
7.2	Návrh projektov realizácie programu
7.3	Finančné zabezpečenie
7.4	Etapy a postup realizácie programu
7.5	Organizácia a manažment programu 
7.6	Odsúhlasenie cieľov a priorít (Dotazník poslancov)

Prílohy  
1. Koncepcia programu 

Formuluje hlavné východiská pre špecifikáciu stratégie a obsah programového dokumentu.  Na základe zdôvodnenia potreby programového dokumentu rozvoja definuje jeho obsahové ciele a princípy s požadovanou väzbou na štruktúru programových dokumentov SR. V ďalších kapitolách vymedzuje ich základné pojmy, obsah a rámec možnosti využitia finančných prostriedkov pre zabezpečenie realizácie programu. V závere predkladá stručnú formuláciu vízie rozvoja Mestskej časti Krásna.

1.1 Zdôvodnenie

Pre spracovanie programu rozvoja sú tri dôvody:

a)	Program (hospodárskeho a sociálneho) rozvoja je potrebné spracovať na základe 
legislatívneho rámca stanovený zákonom č. 503/2001 o podpore regionálneho rozvoja, ktorý stanovuje "vypracovávať, schvaľovať, riadiť a pravidelne vyhodnocovať plnenie programu rozvoja (obce/mikroregiónu)“. 

b)	Je nevyhnutným formálnym dokumentom ako podklad pre žiadosti o podporu na rozvoj zo štrukturálnych fondov EU a iných zdrojov na základe spracovaných projektov.

c)	Po verejnom odsúhlasení (občanmi, zastupiteľstvom a pod.) programového dokumentu je 
hlavným strategickým plánovacím dokumentom obce/mikroregiónu na obdobie 5 až 10 rokov, ktorý integruje záujmy, zámery a zdroje všetkých ktorí na danom území žijú alebo vyvíjajú akúkoľvek činnosť. 

1.2 Cieľ programu

Predložený dokument programu formuluje a dokumentuje stratégiu rozvoja Mestskej časti  
 „Krásna "  na obdobie 5 až 10 rokov. 

•	Hlavnou úlohou programu je vytvorenie takej rozvojovej stratégie na lokálnej úrovni, ktorá na základe princípu partnerstva v rámci cyklického a iteračného charakteru plánovacích a programovacích činnosti vedie k inicializácii predovšetkým vlastných zdrojov na základe spolupráce a integrovaniu záujmov k prospechu a dynamickému rozvoju celého územia 

•	Stratégia programu rozvoja je vyjadrená strategickými (globálnymi) cieľmi, ktoré sú rozpracované do špecifických cieľov tak, aby sa program stal hlavným nástrojom pre činností usmerňovania a koordinácie opatrení a úloh na zabezpečenie týchto cieľov.

•	Zabezpečenie cieľov (jeho opatrení a úloh) je vykonávané na základe spracovania konkrétnych projektov. Projekt čiastkovo alebo úplne realizuje príslušný cieľ. Je chápaný ako proces (súbor činností) od prípravy, spracovania projektovej dokumentácie
až po realizáciu a vyhodnotenie naplnenia cieľa (nie je to len projektová dokumentácia). 

•	V súlade s požiadavkami EU (prístupu "zdola-hore", princípu partnerstva) je vhodné, aby sa obce združovali do mikroregiónu a koncentrovali zdroje (princíp koncentrácie). 
Program je potom podkladom a slúži ako nástroj na tvorbu a koordináciu stratégie na vyšších programovacích úrovniach.

1.3 Princípy programu

Slovenská republika formuluje svoju regionálnu politiku v rámci Národného rozvojového plánu (NDP) v súlade s pravidlami EÚ pri ktorých zohľadňuje 4 základné princípy (programovanie, partnerstvo, koncentrácia a doplnkovosť).	

Program hospodársko-sociálneho rozvoja obce má byť základným dokumentom rozvoja  založenom na prístupe "zdola-hore", princípe partnerstva a v súlade s citovaným zákonom podľa ktorého subjekt na danej úrovni (obec/mikroregión):

•	spracúva, schvaľuje, riadi a pravidelne vyhodnocuje plnenie programu 
•	poskytuje súčinnosť pri príprave a realizácií programu VÚC v území regiónu
•	poskytuje súčinnosť pri príprave regionálnych operačných programov
•	spolupracuje pri zabezpečovaní rozvojových spoločných zámerov viac obcí
•	zriaďuje s inými obcami združenie obcí k programu rozvoja obce a VÚC
•	spracováva stanovisko k programom regionálneho rozvoja

Jednou z hlavných požiadaviek na program obce je, aby bol relevantný voči stratégii rozvoja celého regiónu formulovanej vo vyšších programových dokumentoch. V tomto prípade predložený dokument je spracovaný predovšetkým v súlade so zameraním na:  

•	Národný rozvojový plán SR (NDP) a jeho operačné programy
•	Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja KSK 
   (Košického samosprávneho kraja, úroveň NUTS III)  

1.4 Finančné zabezpečenie rozvoja

na podporu regionálneho rozvoja možno použiť prostriedky:

•	verejných zdrojov: z rozpočtu štátu, VÚC, obcí a štátnych fondov
•	súkromných zdrojov fyzických a právnických osôb
•	úvery a príspevky medzinárodných organizácií

doplnkovým zdrojom sú: 

•	prostriedky z fondov EU 
(predovšetkým: štrukturálny na rozvoj regiónov, kohézny na oblasť životného prostredia a európsky fond rozvoja s medzinárodným partnerstvom)

príjemcovia môžu byť:

•	podnikateľské subjekty, obce a nimi založené právnické osoby, združenia obcí,
•	neziskové, právnické osoby, ktoré predložia projekt v súlade s programami rozvoja      

Financovanie z verejných zdrojov a fondov EU je stanovené legislatívnym rámcom 
a príslušnými smernicami a predpismi.

1.5 Základné dokumenty rozvoja

Program obce vo svojich špecifických cieľoch sleduje ciele rozvoja, ktoré sú formulované vo vyšších plánovacích dokumentoch, ktorými sú:

•	Národný rozvojový plán SR (NDP), úroveň NUTS I
•	Operačný program, Základná infraštruktúra (OP ZI)
•	Tri sektorové operačné programy (OP), ako podpora rozvoja regiónov  
(OP: Priemysel a služby, Ľudské zdroje, Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka)

•	Národný rozvojový plán (NDP)

•	Operačný program: Základná infraštruktúra (OP ZI)

•	Sektorový operačný program (OP 3x)

•	Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja VÚC

•	Program rozvoja mikroregiónu 

•	Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce 

Tento program je spracovaný na úrovni NUTS V na základe zadania zastupiteľstvom obce Krásna . Program môže byť podkladom pre spracovanie na úrovni okresu NUTS III alebo pri združení viac obci ako program rozvoja mikroregiónu. V súčasnosti je obec Krásna  svojimi aktivitami napojená na mikroregión „Hornád“.

1.6 Podklady pre spracovanie programu

Pre spracovanie programu boli použité tieto hlavné dokumenty a informácie:

•	špeciálne dotazníky (dotazník rozvoja, potenciálne možnosti, dotazník analýzy 
a dotazník hodnotenia)
•	územno-plánovacia dokumentácia (Územný plán), katastrálna mapa, existujúce plánovacie podklady, štatistické a iné údaje miestneho úradu 
•	miestny občasník Krásňančan, www.cassovia.sk, 
•	konzultácie a prejednávanie s predstaviteľmi samosprávy MČ

2. Obsah a vízia programu

2.1 Požiadavky na obsah programu
 
Obsah programu vychádza zo zákonom stanovených požiadaviek na tento typ dokumentu. Jeho základným požadovaným obsahom sú tieto časti:  

•	analýza ekonomického a sociálneho rozvoja obce/MČ
•	stratégia, hlavné smery vývoja a stanovenie cieľov 
•	priority a úlohy v rozvoji technickej a sociálnej infraštruktúry, 
životného prostredia, vzdelávania, kultúre a ďalších oblastiach
•	návrh finančného a administratívneho zabezpečenia programu

-	Pre prvú časť dokument zahrňuje popis situácie potenciálu rozvoja v relevantných 
oblastiach ktoré sú špecifické pre MČ Krásna. Na základe popisu potenciálu je vykonaná podrobná analýza a jej zhrnutie.

-	Z pohľadu špecifík a ich analýzy je formulovaná stratégia rozvoja obce formou
strategických, špecifických cieľov a výberu priorít, ktoré sú porovnávané s politikou rozvoja vo vyšších plánovacích dokumentoch (NDP, OP a VÚC).

-	Jednu z nosných časti dokumentu tvorí podrobný popis jednotlivých špecifických
cieľov do úrovne opatrení a úloh na ich zabezpečenie. Zavŕšením je vyhľadávanie 
a príprava vhodných projektov, ktoré vychádzajú z týchto cieľov.

-	Finančný plán a organizačné zabezpečenie rešpektuje podmienky MČ pre realizáciu 
a hodnotenie úspešnosti stratégie formou jednotlivých projektov rozvoja. Rieši tiež postup pre verejné prejednanie a odsúhlasenie programu.

2.2  Štruktúra dokumentu 

Dokument je zložený v podstate z troch hlavných blokov:

•	analytická časť 
•	strategická časť
•	manažment 

Z hľadiska postupu spracovania dokumentácie programu je prvým analytický blok, ktorý zahrňuje popis potenciálu MČ, jej analýzu a záverečné zhrnutie metódou SWOT  Je základom pre formulovanie reálnych cieľov.  

Z hľadiska štruktúry je najdôležitejší druhý blok zostavený s ohľadom na dôležitosť a cieľ programového dokumentu, ktorým je stratégia. Tá určuje smerovanie a konkrétne zámery pre riešenie problémov rozvoja obce Krásna  na stanovené obdobie. 

Posledný blok obsahuje plán programu, jeho zabezpečenie a riadenie realizácie jednotlivých cieľov formou projektov. 

2.3 Obsah programu
 
Pokiaľ úvodná kapitola vymedzuje koncepčný rámec programu nasledujúce kapitoly dokumentu (v súlade s požadovaným obsahom programu) sú zložené v podstate z troch hlavných blokov:

a)  analytická časť (popis potenciálu MČ) 

Zahrňuje prípravu programu vo forme popisu všeobecných charakteristík MČ z hľadiska jej postavenia v území regiónu, prírodných podmienok, štruktúry obyvateľstva a osídlenia, ekonomiky, technickej a sociálnej infraštruktúry a ďalších údajov s dôrazom na špecifiká.
Jednotlivé charakteristiky boli spracované na základe územno-plánovacej dokumentácie (Územný plán), špeciálnych dotazníkov rozvoja, plánovacích podkladov územnej politiky
a údajov miestneho úradu. 

Popis situácie potenciálu rozvoja v relevantných oblastiach ktoré sú špecifické pre MČ je podrobený analýze tak, aby bolo možné získať prehľad o možnostiach smerov rozvoja. Vlastná analýza umožnila po ich zhodnotení vymedziť rámec možnosti a obmedzení pre ciele programu s jej zhrnutím metódou SWOT.

b)  strategická časť  (definovanie cieľov a priorít)

Základom je stratégia rozvoja vyjadrená strategickými cieľmi s ich podrobnejšou definíciou
špecifickými cieľmi, výberom priorít rozvoja a špecifikáciou opatrení alebo až úloh na ich zabezpečenie. Je spracovaná na základe analytickej časti a jej záverov vo forme SWOT, ktoré boli odsúhlasené predstaviteľmi MČ. Štruktúra cieľov je zostavená z pohľadu špecifík vybraných problémových oblastí MČ tak, aby ich bolo možné podporiť porovnávaním relevantnosti k vyšším programovým dokumentom (v súlade s politikou rozvoja SR 
v plánovacích dokumentoch NDP a VÚC).

Zavŕšením je vyhľadávanie a príprava vhodných projektov, ktoré vychádzajú z cieľov 
a riešia problémy MČ s ohľadom na zabezpečenie finančných zdrojov, ako využiť súčasný majetok, na zosúladenie záujmov a vytváranie partnerských vzťahov. V tejto časti boli dominujúce predovšetkým konzultácie, informácie a výsledky prejednávania cieľov na úrovni predstaviteľov samosprávy a obyvateľov MČ.

c)  manažment programu (riadenie realizácie cieľov).

Posledný blok obsahuje manažment  realizácie cieľov formou jednotlivých projektov 
(plán programu a spôsob jeho zabezpečenia). Preto z nosných časti a zavŕšením stratégie 
je výber typových projektov pre hodnotenie reálnosti cieľov a akčný plán ich realizácie.
Finančný, časový a plán postupu je zostavený podľa predpokladaných možnostiach zdrojov. 

Proces manažmentu (kontrola, monitoring, hodnotenie) je vykonávaný na základe plánu programu (finančný, časový plán, organizačné zabezpečenie), ktorý rešpektuje podmienky na realizáciu a hodnotenie úspešnosti stratégie formou realizácie jednotlivých projektov rozvoja v súlade s cyklickým a iteračným  charakterom procesu strategického plánovania (nie je to jednorázový akt). Konečným aktom programu je jeho verejné prejednanie 
a odsúhlasenie samosprávnym orgánom.

2.4 Základné pojmy

Trvalo udržateľný rozvoj

Je podmienkou rozvoja, ktorý obmedzuje výnosy požiadavkou trvalého zachovania rozsahu služieb a kvality zdrojov v danom území. Pre neobnoviteľné zdroje berie 
v úvahu neustálu potrebu nahradzovania zdrojov. Pre obnoviteľné zdroje je to miera využívania do limitu regeneračných schopnosti. 

Strategický cieľ 

Predstavuje víziu, pohľad do budúcnosti, ktorý chceme dosiahnuť v danom území 
v najbližších 5 až 7 rokoch. Predstava života obyvateľov obce/mikroregiónu 
a životných podmienok v časovom horizonte na koniec ktorého sme schopní reálne dospieť. Vízia je ekvivalentom pojmu strategický, globálny cieľ, hlavný strategický cieľ.

Priorita

Všeobecne predstavuje prednosť pred niečím, prednostný význam alebo právo, dôležitosť a prvenstvo v poradí. Pre tvorbu programov je pojem možné využiť pre stanovenie poradia (ohodnotenie) dôležitosti riešenia jednotlivých problémov zo zoznamu problémov. Poradie potom určuje, ktoré preferované problémy máme riešiť v projektoch.

Špecifický cieľ 

Odvodený zo strategického cieľa s nadväznosťou na prioritu. Špecifický cieľ má byť merateľný.  Má mieru, ktorej hodnoty vyjadrujeme pomocou merateľných jednotiek (počet osôb, bytov, obyvateľov, pracovné miesta, km, m2 , Sk a pod). Ciele, ktoré chceme dosiahnuť v danom čase a danom priestore obce alebo regiónu sú stanovené hodnotami týchto mier.

Opatrenie

Prostriedok, ktorým po určitú dobu zabezpečujeme príslušnú prioritu. Ako súbor podmienok pre riešenie projektov a finančných podpor k jednému cieľu. 
V programoch predstavuje konkretizáciu cieľov priority (napr. definíciu činností, ktoré program podporuje, kritéria pre výber projektov a ich sledovanie, kritéria pre žiadateľov podpory, pravidlá financovania).

Činnosť (aktivita)

V rámci programov a projektov je chápaný ako vecne, časovo, finančne, organizačne alebo inak vymedzený samostatný prvok, zahrňujúci skupinu krokov alebo podrobnejších úloh vykonávaných v procese programu/projektu so svojimi hmotnými alebo nehmotným vstupmi a výstupmi (výsledkami). 

2.5 Vízia programu

Pre Mestskú časť Krásna  možno víziu rozvoja definovať týmito strategickými cieľmi (podrobnejší rozbor v nasledujúcich kapitolách):

 
1.	Základná infraštruktúra a ľudské zdroje
2.	Podnikanie a rozvoj rekreácie
3.	Riešenie životného prostredia

Základná infraštruktúra a ľudské zdroje

Tento strategický cieľ je postavený na vízií, že MČ spoločne so svojimi partnermi zlepší kvalitu života obyvateľov predovšetkým v dvoch hlavných smeroch: 

•	tým, že vybudovaním plne funkčných prvkov infraštruktúry vytvorí dobré podmienky pre príjemné a bezproblémové bývanie jej obyvateľov
•	zlepší starostlivosť o ich životné potreby (sociálne, zdravotné, bytové) a zvýši ich
kvalitu života podporou kultúry, športu a vzdelávania

Na základe vytvorenia týchto podmienok očakáva aj spätnú väzbu a väčšiu iniciatívu obyvateľov na ďalší dynamický rozvoj MČ.

Podnikanie a rozvoj rekreácie

Vízia v tejto oblasti predstavuje vytváranie podmienok pre využívanie prírodného 
a ľudského potenciálu MČ pre ekonomický rozvoj. I v tomto prípade sleduje dva smery:

•	prípravu partnerstiev, podnikateľských podmienok a ponúk potenciálu MČ pre získavanie podnikateľov a zakladaniu podnikov
•	vybudovanie rekreačných a športových zariadení v okolí rieky Hornád v koordinácii s mikroregiónom Hornád a Riečnou koalíciou.

Tvorba týchto podmienok prispeje k zvýšeniu ekonomickej úrovne MČ, okrem obchodného prínosu prinesie aj ďalší rozvoj turistiky 

Riešenie životného prostredia

Vízia formuluje stratégiu pre životné prostredie a zachovanie kultúrneho a prírodného dedičstva MČ v týchto smeroch:

•	na odstránenie chýb z minulosti, zlepšenie životného prostredia v oblasti odpadového hospodárstva, zveľadenie a vytvorenie centra MČ
•	ochranu prírodného a kultúrneho dedičstva, zabezpečenie zvýšenia vedomia obyvateľov s väzbou na cieľavedomé zveľaďovanie a využívanie prírodných zdrojov

Tento strategický cieľ vedie k podpore predchádzajúcich cieľov s ohľadom na trvalo udržateľný rozvoj MČ

3. Popis a analýza potenciálu 

Popis potenciálu je vykonaný v prehľadnej štruktúre, ktorá sleduje rámec obsahu problémových oblastí spracovaných podľa dotazníkoch rozvoja obce. Obsahuje 
popis jednotlivých charakteristík (z hľadiska väzieb a postavenia územia v regióne, 
jej prírodných podmienok, štruktúry obyvateľstva, osídlenia, ekonomiky, technickej 
a sociálnej infraštruktúry a ďalších údajov). Bol naplňovaný na základe štatistických údajov, existujúcich plánovacích podkladov ako aj iných materiálov a konzultácií 
s jednotlivými predstaviteľmi samosprávy obce.   

Kapitola okrem vlastného popisu stavu jednotlivých charakteristík MČ s dôrazom 
na jej špecifiká stručne zhrňuje informácie, ktoré sú významné pri hľadaní využitia existujúceho potenciálu. Je to jednak pre potreby spracovania analýzy problémov, definície cieľov tak je pre následne využitie pri spracovaní a riešení konkrétnych projektov z hľadiska ich prípravy, posudzovania a hodnotenia v širších problémových súvislostiach ďalšieho rozvoja MČ. 

Popis potenciálu je zameraný na tieto hlavné oblasti:

a)	Základné údaje územia
b)	Ľudské zdroje
c)	Sociálna infraštruktúra
d)	Ekonomika
e)	Technická infraštruktúra
f)	Životné prostredie

Každá časť je doplnená tabuľkou zhrňujúca základné charakteristiky pre príslušnú problémovú oblasť.  

3.1  Základné údaje územia 

MČ 

Prvá zmienka vzniku obce je z roku 1134. Mestskou časťou Košíc je od roku 1991 (okres Košice IV). Leží v strede Košickej kotliny v juhovýchodnej časti Košíc, ohraničená dvoma riekami, Hornádom a Torysou. Najväčšiu časť katastra tvorí poľnohospodárska pôda (64,7%) a zastavané územie (22,4%). Osídlenie je typické s hustou zástavbou starej vidieckej časti orientovanou pozdĺž komunikácie s centrom okolo kostola a novej zástavby rodinných domov ovplyvnenej blízkosťou mesta. Ďalší rozvoj územia v zmysle regulatívu ÚPD je zameraný na výstavbu  bytov (rodinných a obytných domov), využitie poľnohospodárskej pôdy, na športové a rekreačné zariadenia a ponuku plôch pre výrobné aktivity.  

Väzby. 

Hlavnú väzbu určuje 9,5 km vzdialenosť od centra mesta, bezprostredná blízkosť veľkej MČ „Nad Jazerom“ a to, že je vstupnou bránou do Košíc od juhovýchodu (s cestnou komunikáciou II/552 spájajúcou mesto Trebišov). Na okraji západnej časti katastra vedie významná železničná trať Košice - Čierna n/Tisou. Pre železničné a letecké spojenie  využíva obyvateľstvo prístup v rámci MHD.  Väzby územia v širších súvislostiach vytvárajú dobré predpoklady v ďalšom rozvoji zlepšovania kvality života obyvateľov aj v súvislosti so spoluprácou v rámci mikroregiónu „Hornád“

Oblasti. 

Charakteristiku MČ vytvárajú dve časti rozdelené riekou Hornád a cestou II/552. Juho-západná časť (Jazero Krásna) s vodnou plochou „Štrkovisko“ (využívaná v letných mesiacoch na kúpanie) a obytnú časť (sever a východ územia). S nepriaznivým vplyvom na územie je umiestnená spaľovňa odpadov (v Kokšov-Bakši) a úložište popolčeka z teplárne. Celkovo je územie je vysunuté na okraj mesta do poľnohospodárskej krajiny. Pre rozvojové zámery je spracovaná územná plánovacia dokumentácia, ktorá je priebežne aktualizovaná. 

Infraštruktúra

MČ je napojená na všetky základné siete (vodovod, plyn, elektrina, rozvod tepla, tlaková kanalizácia s väzbou na čističku sa dokončuje). Technické vybavenie je v dobrom stave.  Nadradené koridóry technickej infraštuktúry (kanalizácia, parovod, vodovod) prechádzajú juhozápadnou časťou. V oblasti infraštruktúry ďalší rozvoj je smerovaný na jej rozširovanie
(vrátane preložky cesty 552) s väzbou na rozvoj bytovej výstavby.

Dokumentácia.  

MČ má územno-plánovaciu dokumentáciu (z roku 1997), ktorú pravidelne aktualizuje. Má  k dispozícii základné mapy, údaje o nehnuteľnostiach a podnikateľských subjektoch. Zatiaľ nerealizovala projekt typu EU. Ostatné základné údaje o MČ sú uvedené v podkladoch.

Charakteristika územia
Pôdny fond 
(ha/%)	Rozloha katastra:   25.18 km2 	
	Poľnohospodárska pôda (ha):   16,3 km2	
	orná (ha):  13 913 	trvalé trávnaté porasty:  1761 	záhrady:  991 	
	lesy (ha):  2355	zastavaná plocha:  437	vodná plocha:    	
	Ostatná plocha (ha):  5631	

3.2  Ľudské zdroje

Obyvateľstvo. 

Počet trvalo žijúcich obyvateľov MČ k termínu 26.5.2001 bol 3531. Zaujímavá je mierna prevaha mužov. MČ má takmer 10% prírastok (300 za 10 rokov). Prognózou je stúpajúci trend. Obyvateľstvo je slovenskej národnosti (87%) s 10,5% mierou rómskeho zastúpenia. Väčšina obyvateľov je rímskokatolíckeho vyznania (84%). V obci je 59% produktívnych obyvateľov, predproduktívny obyvatelia prevažujú nad poproduktívnymi. V rámci rozvojového plánu bude venovaná sústredená pozornosť rómskej problematike.  

Bývanie. 

Väčšina obyvateľov býva v rodinných domoch. Celkový počet domov je 899, z toho je až 86 nevyužívaných a 12 schátralých, spolu je 965 bytov z toho 54  je nájomných. Obložnosť je primeraná podmienkam SR. Počet novo postavených rodinných domov za 10 rokov je 60, rozostavaných je 30 a 15 v rekonštrukcii. Počet záujemcov o výstavbu MČ neregistruje. Okrem zvyšovania kvality bývania v rodinných domov MČ sústredí pozornosť na riešenie tejto otázky u rómskeho etnika a sociálnych prípadoch.

Zamestnanie. 

Nezamestnanosť v MČ v úrovni 8,7% je  priemer mesta Košice, zapríčinená predovšetkým podielom rómskeho etnika. V súčasnosti dochádza k výraznému poklesu nezamestnaných (r. 2003 o 3,7%). Prevažná väčšina obyvateľov v produktívnom veku pracuje v rôznych mestských častiach Košíc. Štruktúra zamestnania nie evidovaná, je daná štruktúrou mesta Košice, menšia časť je zamestnaná v poľnohospodárstve. Ľudský potenciál je pre rozvoj priaznivý. MČ chce venovať pozornosť politike zamestnanosti. 

Vzdelanie.  

Kvalifikačná štruktúra je mierne nad priemerom (dobrú úroveň má stredoškolské vzdelanie).  Z profesného hľadiska sú zastúpené aj kvalifikované profesie (právnik, lekár, učiteľ, psychológ, ekonóm apod.). MČ má len dve aktívne skupiny (cirkevnú spoločnosť a športový klub). MČ musí aktivizovať ďalšie skupiny obyvateľov pre rozvoj v nadväznosti na ciele programu zlepšenia životných podmienok. Podmienkou rozvoja aktivít  obyvateľov je vzdelávanie, čo je potrebné zahrnúť do stratégie obce.      

Charakteristika ľudských zdrojov 
Obyvateľstvo
(počet),%	Trvalo žijúci v obci:   3543	muži:  1383	ženy:  2160	
	Národnosť, Slovenská:  87%	Maďarská: 1%       	Rómska:  10,5%	
	Vierovyznanie, Rím-kat.: 83,8%	Grécko-kat.: -	Ostatní: 	
	Nezamestnanosť:   13,2%	
	Vek, predproduktívny:  21,2%	produktívny: 59%	poproduktív.17,9%	
Bývanie (počet)
	Domov celkom:  899	Neobývaných: 86	Schátralé:  12  	
	Počet nájomných bytov:  54 	Záujem o byty:       	Sociálne: 	

3.3  Sociálna infraštruktúra

Služby.  

MČ má obchodnú a obslužnú vybavenosť na dobrej úrovni. Obchodnou sieťou 11 predajní sú zastúpené všetky základné zložky (potraviny, drogéria, kvety, kaderníctvo, autoservis, stavebniny, náhradné diely aut, rezanie dreva). Chýbajúce služby obyvateľstvo využíva v meste. Sú tu tiež pohostinstva s reštauráciou, motorest, ubytovanie a LPG stanica. Výrazný rozvoj v tejto oblasti sa nepredpokladá, len modernizácia a doplnenie (napr cukráreň, remeselné služby) súčasnej štruktúry s väzbou na rozvoj rekreačnej oblasti.

Zdravotníctvo. 

Obec má zdravotné stredisko s ambulanciami  pre deti a dorast, dospelých, tiež zubnú a súkromných zubných technikov. V MČ je tiež lekáreň. Väčší rozsah zdravotnej starostlivosti poskytuje mesto. Nemá žiadne účelové zariadenia sociálnej starostlivosti.  Snahou MČ je zlepšiť sociálnu starostlivosť (dom sociálnych služieb) a zvýšiť kvalitu zdravotných služieb. 

Školstvo. 

Školstvo, vzdelávanie a výchova je zastúpené materskou škôlkou a dvoma základnými  školami. Špecialitou prvej je veľká účasť žiakov rómskeho pôvodu, druhá cirkevná má špeciálne triedy pre deti s poruchami učenia. Táto škola realizovala medzinárodné projekty
a aj v súčasnosti prebieha EU projekt Sokrates. Detské jasle v MČ nie sú. Iné vzdelávacie centrá sú dostupné v meste. Snahou MČ je podpora mimoškolských aktivít.

Kultúra. 

V MČ je kostol, kaplnka, fara, cintorín a dom smútku. Aktívny je ľudový súbor (piesne a tance) Krasňanka, cirkevný zbor, práca s mládežou (detské tábory a rôzne akcie). MČ má pravidelné akcie (odpustková slávnosť, deň matiek, deň detí, stretnutia dôchodcov, Krasňanská kvapka  krvi a pod.). Chýba nedostavaný kultúrny dom pre rozvoj činnosti klubov, spolkov a vzdelávacích aktivít, priestorové možnosti poskytuje aj schátralý kaštieľ. MČ vydáva občasník Krásňančan. Cieľom MČ je získanie priestorov pre kultúrnu činnosť.

Ostatné. 

Pre šport má MČ dve ihriská a jednu telocvičňu. Okrem úradu MČ je tu pošta a nefunkčná požiarna zbrojnica. Význam má nová cyklotrasa popri Hornáde v rámci mikroregiónu Hornád. Do programu je vhodné zakomponovať zariadenia pre dennú rekreáciu (ihriská pre deti a rekreáciu).

Charakteristika sociálnej infraštruktúry
Obchod, služby	Predajne (počet):  11	Sortiment: celý základný sortiment	Služby: kaderníctvo, kvety, oprava aut	
Zdravotníctvo	Zdravotné stredisko/lekár:  ambulancie pre deti, dospelých, zubný lekár, technik	
	Iné zdravotné a sociálne služby: nie 	
Kultúra, školy, šport	Materská škôlka: 1	Základná škola: 2	Stredná škola: 	
	Kostol , fara, cintorín 	knižnica	ihrisko, telocvičňa	
	Športové kluby: futbal 	
Ostatné	pohostinstvá, reštaurácie, motorest, LPG pumpa	Pošta 	

3.4  Ekonomika

Podnikanie. 

Podnikateľská činnosť je charakterizovaná 53 troma subjektami, z toho je 42 živnostníkov,
5 firiem typu s.r.o., 4 akciové spoločnosti. Všetky podnikateľské subjekty sú súkromné. Podľa počtu zamestnancov je 11 do 10 zamestnancov a 5 subjektov zamestnáva 11-50 zamestnancov. Z uvedené je zrejme, že v MČ väčšie podnikateľské subjekty nie sú. Poľnohospodárstvo napriek väčšej rozlohe ornej pôdy nie je zastúpené žiadnym subjektom. 

Priemyselná výroba nie je silnou stránkou MČ a nie je zastúpená žiadnym subjektom. Medzi významnejšie podniky patrí firma Jukov, ktorá je zameraná na  montáž plastových okien 
a dverí, niekoľko autoopravovní napríklad autoservis Suzuki Auto Mokráň, Autoservis LPG, Conti Car a výroba extrudovaného krmiva vo firme Nama s.r.o., vrátane predaja krmných zmesí.

Vzhľadom k veľkosti MČ nie je dostatočný ani pomer malých podnikateľov (živnostníkov k počtu obyvateľov). Z evidovaného počtu v rôznom rozsahu aktivity a zamerania sú to predovšetkým obchod a služby, remeselnú výrobu zastupujú dve stolárstva. Celkovú  situáciu MČ je možno charakterizovať ako stagnácia až úpadok. Program obce by mal sledovať predovšetkým podporu malým podnikateľom so zameraním na služby a remeslá s väzbou na rozširovanie bytovej výstavby.

Charakteristika činnosti. 

MČ nemá nerastné suroviny (okrem štrku, ktorého ťažba je zastavená) a v súčasnosti nevyužíva alternatívne zdroje. Záujem o podnikanie u obyvateľstva je pomerne malý. Obchodné činnosti sú zamerané na potraviny, mäsové výrobky, ovocie, zeleninu a rozličný tovar a zeleninu. Oblasť služieb je zameraná na servis a opravy aut, drevovýrobu, kaderníctvo, jeden podnikateľ vykonáva výkup kovového odpadu. Remeselná činnosť v obci nie je vyhranená. Aktivitu má aj miestny urbariát.

Majetkové podmienky MČ nedovoľujú väčšie investície. Má však voľné plochy v časti „Jazero Krásna“, kde je možnosť zriadenia výroby a výrobných služieb (plánované prekladisko kombinovanej dopravy, areál autobusovej  trolejbusovej remízy).  Príjmy MČ sú z daní, poplatkov a dotácii, ktoré sú využívané pre verejné účely a výkon samosprávy.

Ekonomická charakteristika
Podnikateľské subjekty	Celkový počet:  54	
	živnostníci:  42	s.r.o/a.s : 9	súkromní roľníci.: 	
Priemysel	Výroba (druh):  žiadna 	
	Remeselná výroba (druh):  stolárstvo, montáž okien	
Hospodárska činnosť	Poľnohospodárstvo, (druh):  živočíšna a rastlinná	
	Lesné hospodárstvo:  ťažba dreva, lesná škôlka	

3.5  Technická infraštruktúra

Doprava. 

Dopravné napojenie na MČ je cestami II triedy II/552 Košice  - Trebišov. Nachádza sa tu vlaková stanica pre osobné vlaky smer Košice - Michaľany. Dopravné spojenie s mestom je zabezpečované dopravným podnikom mesta Košíc, prostredníctvom mestskej hromadnej dopravy a podnikom SAD. Premávajú tu tri autobusové spoje. MČ má 2 km chodníkov a 4 km cyklistických trás. Nemá dostatok parkovacích plôch. Miestne komunikácie vyžadujú rekonštrukciu a úpravy, vhodné je zriadenie kvalitnejších čakárni na dopravu. V rozvoji MČ je plánovaná preložka cesty 552 mimo obytnú časť.

Voda.

Pomerne malé percento (35%) napojenia je na vodovodnú sieť (v dĺžke 13,2 km) s pitnou vodou. Domácnosti využívajú studne. Kvalita podzemných vôd je vyhovujúca. Na kanalizáciu (4,5 km) je napojených 21%. V tomto prípade domácnosti používajú septiky a žumpy, ale v súčasnosti prebieha výstavba tlakovej kanalizácie. MČ preteká rieka Hornád (prietok 21 m3 /s) a menší potok. Obidva sú znečistené. V programe by nemalo chýbať zabezpečenie čistoty potoka a úprava brehov a okolia rieky Hornád.

Siete. 

Elektrické rozvody (s trafostanicami) sú vedené vzdušne. V súčasnosti sú v nevyhovujúcom stave, podobný je stav je vo verejnom osvetlení obce, ktorá si vyžaduje rekonštrukciu. MČ je napojená (v roku 1976) s 95% na rozvod plynu. Vykurovanie je riešené 95% podielom plynu, len málo tuhým palivom. Teplá voda je lokálna. Významnejšie koridóry technickej infraštruktúry sú len vysokonapäťové vedenie, vodovod a ochranné hrádze. MČ pri ďalšom rozvoji bude rozširovať inžinierske siete (elektrina, plyn, voda, kanalizácia) v súvislosti s bytovou výstavbou.

Ostatné. 

Komunikačné telefóne siete v obci sú vedení vzduchom a sú v dobrom stave. Na telefónnu sieť je napojených cca 700 liniek. Obec nemá káblovú televíziu. Má miestny rozhlas dobrom stave. Počet liniek v obci uspokojuje požiadavky. Napojenie verejnosti na internet vo väčšom rozsahu by malo byť v cieľoch programu, podobne káblová televízia pre zvýšenie informatizácie spoločnosti. S väzbou na susedné obce je potrebné rozširovať trasy pre cyklistov a upravovať tak, aby podporili zameranie na šport a rekreáciu.

Charakteristika technickej infraštruktúry
Doprava	Cesty: miestne II	Spoje: MHD, SAD	Železnica, letisko:  áno 	
Voda	Rieka:  Hornád, potok	Vodovod: napojenie 35%	Stav: dobrý 	
	Kanalizácia:napojenie áno	Čistiareň: áno, dobrý stav	Iné: žumpy, septiky	
Teplo, Plyn, Elektrina	Vykurovanie: Plyn,uhlie, drevo	Rozvod plynu: 90%	Teplá voda: nie, lokálne	
	Rozvod tepla: nie	El. vedenie: vzdušné	Vonkajšie osvetlenie:dobré	
Telekomunikácie, Iné	Telefónny rozvod: dobrý 	Miestny rozhlas: áno	Káblová televízia: nie	

3.6  Životné prostredie

Prostredie. 

Životné prostredie MČ je ovplyvnené predovšetkým blízkosťou Teplárne Košice a spaľovne odpadov (Kokšov – Bakša). Vplyv majú aj vzdialené zdroje znečistenia nachádzajúce sa v blízkosti Košíc (USS Steel). Celkovú situáciu možno charakterizovať ako menej priaznivú. Podmienky v oblasti hluku, pôdy, vody a ovzdušia sú narušené len čiastočne. Pozornosť si zasluhuje  priepustnosť septikov a žúmp a v oblasti pôdy Agrokombinát Košická Polianka. Možnosti pre program poskytuje neustále zlepšovanie prostredia úpravou okolia rodinnej zástavby, úprava obecných budov, výsadba zelene a vytvorenie centra MČ, ktoré je v súčasnosti nevýrazné.

Odpad. 

Obec má na svojom území riadenú skládku tuhého odpadu, ktorú zabezpečuje firma Environ Centrum. Odpad je zabezpečený odvozom (1 km) na túto skládku a 11 km do spaľovne. Je vykonávaný aj separovaný zber (27 košov, plasty, sklo, papier), ktorý je potrebné ešte zefektívniť. Problémom sú sezónne divoké skládky odpadu (jesenné a jarné upratovanie). Problému znečistenia odpadom musí MČ venovať sústavnú pozornosť, vrátane osvety.

Ochrana.  

V katastri sú z hľadiska ochrany prírody v časti Jazero Krásna dominantným faktorom „jazero“ (biocentrum, ornitologická lokalita) a vodný tok Hornádu ako regionálny biokoridór, ktoré z hľadiska ekologickej stability patria k významným na území MČ. Nepochybne pozornosť si pre ďalšie zámery (rekreačnej oblasti) zasluhuje sútok Hornádu a Torysy, mŕtve ramená a lužné lesy Hornádu.
 
Hodnoty.  

Hlavnými kultúrnymi pamiatkami sú pamiatkovo chránený objekt kaštieľa a areál archeologického náleziská Benediktinského opátstva. Obidva objekty vyžadujú rekonštrukciu. Pozornosť si zasluhuje aj kostol, vedľa postavená kaplnka a rokoková kúria 
z roku 1773, ktorá je v súkromnom vlastníctve. MČ v rámci rozvoja chce tieto objekty využiť  a zakomponovať do stratégie rozvoja.

Charakteristika životného prostredia
Odpad	Odvoz:  11 km	likvidácia: spaľovňa	Separovaný zber: áno	
	Divoké skládky, (počet):  áno, sezónne	
Znečistenie	Zdroje: tepláreň, spaľovňa, vzdialené	Voda: Rieka, potok, znečistenie	
	Ovzdušie: áno	Pôda: čiastočne 	Hlučnosť. čiastočne 	
Chránené územia, pásma	Územie:  jazero, biokoridór Hornád       Biocentrá: jazero, ornitolgické	
	Siete: elektrina, voda  	Potok: nie	
Kultúrne hodnoty	Kultúrne pamiatky. kúria, archeologické nálezisko      Tradície: spev, tanec 	

   4. Analýza problémov 

Vychádza zo stavu a potenciálu MČ popísaný v predchádzajúcej kapitole. 
V úvodnej časti je spracovaná stručná analýza jednotlivých oblasti na základe popisu charakteristík súčasného stavu s ohľadom na identifikáciu a analýzu problémov a ich príčin s prípadným zdôvodnením. Analýza a jej zhrnutie je spracovaná v štandardnej štruktúre metódy SWOT.

Univerzálna analytická metóda SWOT slúži pre jednotnú identifikáciu a formalizáciu výsledkov analýzy so zameraním na rýchly prehľad o dobrých a zlých  stránkach, možnosti zlepšenia, predpokladov a rizík rozvoja. V ďalšom kroku umožňuje formalizovať  "vízie" (strategické ciele), vybrať a určiť priority spracovaných v ďalších kapitolách. Metóda je používaná v programoch a projektoch rozvoja s väzbou na fondy EU.   

V prípade ďalšieho upresnenia Programu jej štruktúru možno použiť tiež pre podrobný rozbor vybranej oblasti, strategický cieľ, alebo na opatrenie z vyššieho programu alebo koncepcie vo všetkých hlavných súvislostiach, ktoré sú popísané 
v úvodnej analýze a ktoré sú predmetom posudzovania z hľadiska riešenia ďalšieho rozvoja. 

Analytická časť je popísaná v tejto štruktúre a obsahu:

a)  z hľadiska štruktúry sleduje rámec metódy SWOT podľa ktorej sú popísané::

•	silné stránky (určujú potenciál)
•	slabé stránky (určujú možnosti zlepšenia)
•	príležitosti (určujú vhodnosť využitia potenciálu, ciele)
•	riziká (určujú limity pre realizáciu)

b)  z hľadiska obsahu sú na základe popisu jednotlivých charakteristík potenciálu 
     sledované (tam, kde je to vhodné) tieto problémové oblasti:

a)	územie
b)	ľudské zdroje
c)	sociálna infraštruktúra
d)	ekonomika
e)	technická infraštruktúra
f)	životné prostredie

c) celkové zhrnutie analýzy je spracované v štandardnej štruktúre SWOT.

4.1  Silné stránky (daný potenciál)

Územie.
Medzi silné stránky územia MČ Krásna  je, že je časťou Košíc. Súčasne so svojím charakterom, že MČ je vysunutá na okraj mesta do poľnohospodárskej krajiny predstavuje potenciál a priaznivé predpoklady pre rozvoj rodinnej bytovej výstavby a spolu s prostredím toku rieky Hornád dáva dispozície na využitie pre rekreáciu a šport nielen  obyvateľom MČ, ale aj mesta Košíc. Dobré spojenie na dopravné cesty, voľné plochy na ďalší rozvoj  to sú územné dispozície, ktoré predstavujú potenciál pre rozvoj.

Ľudské zdroje. 
Obyvateľstvo MČ má priaznivú vekovú štruktúru (59% obyvateľov produktívneho veku) a dobrú vzdelanostnú úroveň. Silnou stránkou je záujem MČ riešiť rómsku problematiku  (10,5%). Pre ďalší rozvoj je priaznivý trvalý prírastok počtu obyvateľov v produktívnom veku. Obyvatelia majú ľahký prístup k vzdelaniu daný blízkosťou vzdelávacích inštitúcii v meste. 
V oblasti bývania je silnou stránkou rodinné bývanie s príslušným zázemím úžitkových záhrad. V oblasti sociálnej štruktúry silnou stránkou je len náboženská oblasť. 

Sociálna infraštruktúra.
Občianska vybavenosť vo vzťahu k veľkosti MČ predstavuje súčasný štandard. Nemá výrazné silné stránky. V rámci stratégie je však snaha obce zvýšiť kvalitu života v rôznych oblastiach (vzdelávanie, zabezpečenie sociálnej starostlivosti, starostlivosť o mentálne postihnutú mládež, problematika rómskeho etnika). Jednotlivé problémy budú zahrnuté do cieľov programu rozvoja obce. 

Ekonomika. 
V tejto oblasti silnou stránkou obce nie je priemysel ale, že má pomerne dostatok vhodných  voľných plôch s ľahko prístupnou už vybudovanou základnou technickou infraštruktúrou na ďalšiu výstavbu pre primeranú priemyselnú činnosť tak aj pre bytovú výstavbu a rekreáciu
S väzbou na zámer rozvoja aj v tejto oblasti je potrebná podpora malých a stredných podnikateľov.

Technická infraštruktúra.
Silnou stránkou MČ je, že má všetky základné siete (plyn, voda, kanalizácia, elektrina, telekomunikačné spoje) vybudované a v pomerne dobrom stave. V prípade ďalších zámerov rozvoja môže MČ uvažovať s rozšírením sieti a modernizáciou infraštruktúry s väzbou na rozvojové zámery (bytová výstavba, výroba, rekreácia). Silnou stránkou je aj ľahký prístup  do MČ a dobre zabezpečená verejná doprava.

Životné prostredie.
Silnou stránkou nie je celkový stav životného prostredia, ale prírodné prostredie pozdĺž toku rieky Hornád a časť „Jazero“ pre jeho využitie na rozvojové zámery (rekreačná oblasť). Za prínos ku kvalite možno považovať aj organizovaný separovaný zber domového odpadu a snahu MČ pravidelne odstraňovanie sezónnych divokých skládok. Tento problém si vyžaduje väčšiu osvetu obyvateľov, prípadne lepší systém sankcii. Silnou stránkou je aj snaha zastupiteľstva riešiť celkový vzhľad MČ a vytvoriť dominantné centrum MČ. 

4.2  Slabé stránky (možnosti zlepšenia)

Územie. 
Územie MČ je poznamenané predchádzajúcimi zámermi rozvoja (predovšetkým zámermi veľkej komplexnej bytovej výstavby). Dôsledkom toho je, že MČ nemá vybudovanú časť, ktorá by tvorila centrum MČ a úpadok poľnohospodárstva. V súčasnosti je rozvoj územia limitovaný regulatívom podľa často aktualizovanej územno-plánovacej dokumentácie, ktorá rieši koncepciu len čiastkovo. Tento deficit je možno v súčasnosti nahradiť zapojením sa do mikroregionálnej spolupráce,  slabinou je aj súčasná nízka úroveň propagácie MČ.

Ľudské zdroje. 
Aj keď demografická štruktúra a sociálne zloženie je v súčasnosti je priaznivá, slabou stránkou je nedostatočná aktívna politika zamestnanosti (vzdelávanie, rekvalifikácia), predovšetkým u rómskeho obyvateľstva. Väčšina súčasných problémov obce vyplýva z dlhodobého zanedbávania jej rozvoja. Bezperspektívnosť vyplývajúca z nedostatku pracovných príležitosti nedáva podnety obyvateľom. Z toho vyplýva aj málo aktívne zapojenie obyvateľov do riešenia problémov jej rozvoja. 

Sociálna infraštruktúra. 
Z jednotlivých oblasti (školstvo, zdravotníctvo, sociálna starostlivosť, kultúra a osveta, telovýchova, šport, obchod a služby) obec zaostáva predovšetkým v službách sociálnej  starostlivosti. Kultúra a osveta vyžaduje zlepšenie predovšetkým priestorových podmienok,  podobne telovýchova a šport mládeže. Existuje absencia aktivít voľného času, kultúrnych     a športových krúžkov hlavne pre deti a mládež, ale aj pre časť dospelej populácie. 

Ekonomika. 
Je najslabšou oblasťou. Existujúce podnikateľské subjekty neprinášajú pridanú hodnotu 
a nezvyšujú zamestnanosť. Ak majú byť plnené ciele programu zlepšenie stavu vyžaduje predovšetkým podpora malým a stredným podnikateľov a získavanie investorov. Obec nemá nerastné suroviny. Je len zázemím pracovnej sily pre mesto. Slabinou je malý záujem obyvateľstva o podnikanie (malý počet podnikateľov) a malé zdroje obce pre rozvojové zámery.

Technická infraštruktúra.
V tejto oblasti je slabinou zlý stav miestnych komunikácií (napríklad spojenie s Košickou Poliankou), podobne príslušenstvo ako je verejné osvetlenie a čakárne pre cestujúcich, neexistujú parkovacie plochy. Nedostatkom je slabé napojenie obyvateľov na internet, neexistencia káblovej televízie a zlý technický stav miestneho rozhlasu.

Životné prostredie. 
Problém osobitnej ochrany si nevyžaduje žiadna oblasť (ovzdušie, voda, hluk, prašnosť, kontaminácia pôdy). Slabinou sú vonkajšie znečistenia rieky Hornád (voda), tepláreň a spaľovňa (ovzdušie), Agrokombinát Košická Polianka (pôda) a lokálne znečistenia (priepustnosť septikov a žúmp, verejné priestranstvá a uložište popolčeka) a prechod cesty 552 naprieč MČ. Slabou stránkou je neexistencia komplexného plánu riešenia zlepšenia a ochrany životného prostredia.

4.3 Príležitosti (šance využitia potenciálu)

Územie. 
Príležitosť vytvárajú ľudské zdroje, dopravné a prírodné dispozície. MČ môže ponúknuť voľné priestory na investície a podnikanie, ktoré sú majetkovo vysporiadané s možnosťou ľahkého napojenia na technickú infraštruktúru. Blízkosť Košíc zvyšuje atraktivitu pre výstavbu rodinných domov. Dynamiku aktivít rozvoja môže zvýšiť spolupráca v širšom kontexte rámca mikroregónu Hornád a Združenia MČ Košíc. Ciele tejto spolupráce, ktoré sa v súčasnosti kryštalizujú je potrebné zakomponovať do programu (vrátane koncepcie).

Ľudské zdroje. 
Projekt vzdelávania (osveta, školenie) je jedna z ciest ako podporiť aj riešenie zamestnanosti so zameraním na trhom požadované smery. Súčasný zámer na rekvalifikáciu do oblasti pestovania (ovocie, zelenina, apod.), remeselnej výroby (výroba košíkov) je znakom možnosti ako sa sústrediť na malých podnikateľov (oblasť služieb, pestovateľov zdravých potravín). Riešenie rómskej komunity zamerať na prácu s deťmi. Osvetou a komunikáciou  s obyvateľstvom hľadať cesty pre aktívne zapojenie obyvateľov do riešenia problémov MČ. Príležitosťou rozvoja je aj dynamické zastupiteľstvo na čele so starostom.

Sociálna infraštruktúra
Zlepšiť sociálnu starostlivosť o starých, hľadať nové zdroje pre rozvoj kultúrnych aktivít zlepšením priestorových podmienok dobudovaním kultúrneho domu, rekonštrukciou kina na centrum voľného času pre deti a mládež, podobne pre šport školskú telocvičňu pre deti a  dospelým na športové aktivity, ďalším budovaním zariadení pre zámery tvorby zón oddychu a rekreácie, vytvárať podmienky pre vznik spoločenstiev a komunít aj s využitím fondov EU.  Obslužnú činnosť zladiť so zámermi mikroregiónu, zvyšovať štandard a rozširovať služby. 

Ekonomika.
Novú príležitosť vytvárajú 4 oblasti: a) výroba zdravých potravín s väzbou na agroturistiku, 
(v širšom rámci mikroregiónu), b) rozvoj služieb pre rekreáciu a oddych, c) podpora remeselníkov a malých podnikateľov, d) podpora tradičných kultúrnych akcii v MČ. Podmienkou sú dobré partnerské vzťahy mikroregiónu (napr. vybudovanie zariadení pre rekreáciu a agroturistiku). S tým súvisí rozvojový marketing, ktorý by mal byť vykonávaný nielen MČ ale na úrovni mikroregiónu Hornád, vrátane informačného zabezpečenia a nový  rozvoj environmentálnej poľnohospodárskej výroby (bezpečných potravín).

Technická infraštruktúra.
I v tomto prípade je možnosť využitia fondov EU (modernizácia sieti, verejného osvetlenia,  čakárni, úprava potoka, parkovacích plôch, úprava prístupových ciest, zlepšiť informovanosť obyvateľov prostredníctvom rozširovania pripojenia na internet a káblovej televízie. 

Životné prostredie.
Využiť podporné fondy na zlepšenie kvality života občanov, skultúrnenie obce, zachovania kultúrneho a prírodného dedičstva (archeologické nálezisko, kaštieľ, kúria, jazero, Hornád, rozširovanie cyklostras, rozvoj rybárstva, stredísk športu a rekreácie. Pre ochranu ŽP využiť možnosť čerpania finančných prostriedkov z kohézneho fondu. Zlepšenie práce s partnermi („Riečná koalícia“, „Mikroregión Hornád“) na ochranu z hľadiska využitia územia v súlade s rozvojom MČ a mikroregiónu. 

4.4 Riziká (hrozby a limity)

Územie.
Medzi hlavné riziká patrí nedostatočná dokumentácia koncepcie rozvoja územia, slabá aktivita partnerov pre spoločné akcie  a spolupráca (organizácia, koordinácia) pri ich realizácii. Pre uvažované zámery rozvoja MČ s väzbou na fondy EU to môže byť nedostatočná previazanosť projektov, pri pomoci nedostatok financií na striktné koofinacovanie, neschopnosť včas a v potrebnom rozsahu získať vlastné alebo požičané zdroje alebo zdroje spolufinancovania projektov alebo nedostatočný politický „lobing“.

Ľudské zdroje.
Trvalý stav súčasnej sociálnej klímy môže byť prekážkou pre zvýšenie angažovanosti obyvateľstva a záujmu na riešení problémov obce, môže dôjsť k odlivu mladých ľudí po vstupe do EU. Príčinou môže byť pokles životnej úrovne, nedostatočné výsledky projektov rozvoja, ktoré predkladá MČ. Rizikom je tiež nedostatok informácii a chýbajúce spojenie reprezentantov samosprávy s obyvateľstvom, VÚC, podnikateľmi a štátnymi organizáciami.

Sociálna infraštruktúra. 
Neschopnosť riešiť základné podmienky pre život obyvateľov v MČ (zdravotníctvo, školstvo, sociálne problémy), zlé pripravené projekty na podporu riešenia nezamestnanosti (zaostalý  región do ktorého patrí aj obec) sú rizikom podobným ako nedostatok financií (pretože obec nemá vlastné zdroje). Rizikom sú zlé praktiky (nevhodný lobing), ktoré by skomplikovali prísun zdrojov z EU a strach z prijímania nových vecí zo strany poslancov vyplývajúci zo zlých skúseností v minulosti.

Ekonomika. 
Hlavným rizikom je nedostatok financií, malý záujem investorov a partnerov podieľať sa na rozvojových zámeroch. Sekundárnym je nedostatočná pripravenosť MČ na manažment rozvoja, slabý marketing pre získavanie partnerov k podnikaniu a investovaniu, hlavne z radov miestnych obyvateľov (agroturistika, služby). V neposlednej rade zlé pripravené projekty rozvoja. Rizikom do ďalšieho obdobia je, že pri otvorení trhu EU dôjde k zvýšenému konkurenčnému tlaku a MČ nebude mať pripravenú ponuku vhodných produktov na rozvoj.

Technická  infraštruktúra. 
V tejto oblasti s väzbou na rozvojové zámery je rizikom neriešenie miestnych komunikácii s väzbou na rýchle spojenie s nadradenými, čím bude pretrvávať komunikačná izolácia územia obce vo vzťahu k ľahšej dostupnosti širšieho okolia (turistov, podnikateľov). Ďalším môže byť nedostatok financií pre obnovu problémových a rozširovanie nových sieti infraštruktúry s väzbou na turistický ruch a rozvoj malého podnikania. 

Životné prostredie.
Rizikom sú málo efektívne projekty využitia prírodných a rekreačných možnosti pre rekreáciu a oddych (agroturistika, vybudované zariadenia), nedostatok podpory ako aj financií na odstránenie lokálnych zdrojov znečistenia. Rizikom sú aj zvýšené investície podľa smerníc EU na životné prostredie.

4.5 Zhrnutie SWOT

	        Silné stránky		                     Slabé stránky

•	
•	súčasť metropoly Košíc
•	ľahká dopravná prístupnosť 
•	ponuka voľných plôch
•	vysporiadané pozemky
•	dostatok poľnohospodárskej pôdy
•	priaznivá demografická štruktúra 
•	voľná pracovná sila
•	dobrá technická infraštruktúra
•	priaznivá vzdelanostná úroveň
•	dynamické zastupiteľstvo MČ
•	dispozície územia pre rekreáciu a šport
•	rozvoj spolupráce so susednými obcami 

                 Príležitosti (šance)

•	tvorba koncepcie rozvoja územia MČ
•	vybudovanie centra MČ
•	projekty rekreačnej oblasti 
•	využitie kaštieľa a archelog. náleziska
•	obnova environmentálnej produkcie
•	projekt ochrany a využitia územia „Jazero“
•	rozvoj spoločných akcii mikroregiónu
•	využitie štrukturálnych fondov  EU
•	informačný a rozvojový marketing 
•	podpora rozvoju malých podnikateľov
•	spolupráca „Riečnej koalície“, „Hornád“
•	rozvoj bytovej výstavby

•	nedostatočná politika zamestnanosti
•	nedostatočná osveta a informovanosť 
•	neriešenie rómskej problematiky
•	úpadok poľnohospodárstva 
•	nedokončená kanalizácia
•	malý záujem o podnikanie v MČ 
•	málo zariadení pre kultúru a šport 
•	neexistencia silných podnikateľov
•	chýba koncepcia rozvoja územia
•	nedostatok surovinových zdrojov 
•	slabý marketing rozvoja
•	nedostatok služieb pre rekreáciu

         Riziká (hrozby)

•	nezáujem obyvateľstva 
•	nedostatok financií
•	nedostatok informácii
•	nepripravené projekty rozvoja
•	neriešená infraštruktúra turistiky   
•	nedostatočné partnerstvá
•	neriešenie ŽP 
•	nezáujem investorov, podnikateľov
•	rast nezamestnanosti 
•	konkurencia susedných MČ a obcí 
•	prekážky ochrany územia 
•	odliv kvalifikovanej sily

5. Stratégia a ciele programu

5.1 Vymedzenie smeru stratégie 

MČ Krásna  so svojím územím a obyvateľstvom v rámci mesta Košice vytvára priestor, ktorý má nezastupiteľný spoločenský, kultúrny, ekologický a hospodársky význam. Program je založený na vedomí jeho svojbytných hodnôt predovšetkým s ohľadom na kombináciu zostávajúceho charakteru vidieka s úpadkom poľnohospodárstva a slabou ekonomikou, ale s možnosťami rozvoja bývania a rekreácie obyvateľov MČ a mesta Košíc, 
s prírodnými hodnotami okolo toku rieky Hornád, ktoré je možno využiť v rámci nového mikroregiónu „Hornád“.

Stratégia je zameraná na zdravý a komplexný vývoj MČ v rámci trvalo udržateľného rozvoja spoločnosti v celkovom kontexte regionálnej politiky VÚC, SR a Európskej únie.

Hlavným zmyslom tvorby predloženej stratégie je vytvoriť východzie podmienky (ciele organizačné, informačné, dokumentačné a ekonomické) k podnieteniu podpory obyvateľov 
a samosprávy k tomu, aby sa vlastnými silami snažili o zvýšenie kvality života na základe harmonického rozvoja zdravého životného prostredia, udržovania prírodných a kultúrnych hodnôt územia a rozvoja hospodárstva.

-	Formulovanie stratégie MČ vychádza z analýzy jej hlavných problémov, zisťovania ich príčin a hľadaní riešenia na základe analýzy potenciálnych možnosti pre rozvoj ako aj stanovených predpokladov a podmienok reálnosti splnenia definovaných cieľov pre riešenie problémov na dané obdobie.  

-	Stratégia je stanovená strategickými cieľmi na najvyššej úrovni programu (globálne ciele), ktorými sú formulované vízie. Predstavujú pohľad do budúcnosti na najbližších 
5 až 10 rokov. V prípade tohto programu MČ je možno predpokladať jeho aktuálnu platnosť na 3 roky (v súlade s programami vyššej úrovne s týmto horizontom) s jeho pravidelnou aktualizáciou v zmysle cyklického a iteračného charakteru strategického plánovania

-	Rozvojová stratégia predstavuje nový integrovaný prístup, ktorý je v súčasnosti 
zameraný na problém ekonomického zaostávania území identifikovaných v Národnom rozvojovom pláne (NDP) a jeho operačných programoch. Medzi identifikované zaostávajúce regióny patrí aj územie KSK a teda aj MČ Krásna . 

-	Z predchádzajúceho vyplýva aj väčšia finančná podpora pre tento región. Pretože podmienkou je relevantnosť cieľov MČ s vyššími programami v rámci definovania cieľov bol vykonaný ich výber a porovnávanie. Program rozvoja je predkladaný ako súčasť žiadosti o podporu z rozvojových fondov EÚ. 

-	Pri spracovaní cieľov bol braný zreteľ na jednoduchosť a zrozumiteľnosť s ohľadom na participáciu zástupcov občanov. Definovanie cieľov je vykonané v jasnej štruktúre so strohým textovým popisom. Je výsledkom práce a súčinnosti pracovnej skupiny zloženej zo zástupcov samosprávy, odborných pracovných skupín a obyvateľstva. 

Program rozvoja MČ vytvára spoločnú stratégiu samosprávy, partnerov a obyvateľov za účelom riešenia problémov tohto územia. Jeho spracovanie je inicializačným prvkom pretože  na tejto báze je možno:

•	vytvárať spoločnú platformu partnerstiev a správy rozvoja 
•	formulovať stratégiu rozvoja a definovať jej krátkodobé a dlhodobé ciele
•	podmienky ich zabezpečenia formou konkrétnych projektov
•	zabezpečiť spôsob kvalitného riadenia procesu rozvoja.

Vízia  MČ definovanými cieľmi je základným strategickým východiskom deklarujúci: 

•	na akej úrovni voči vyspelým je MČ v súčasnosti
•	kam by realizácia rozvojovej stratégie v danom časovom horizonte mala dospieť
•	aké globálne ciele si pre rozvoj stanovuje
•	na ktoré problémové okruhy je stratégia sústredená
•	a ako ich chce dosiahnuť

Realizácia stratégie formulovaná cieľmi je naplňovaná konkrétnymi projektmi. Ekonomický 
a sociálny rozvoj je závislý od riešenia všetkých súvislosti a nadväznosti s využitím komparatívnych výhod územia. Preto v rámci týchto súvislosti musia jednotlivé projekty zabezpečovať rozvoj rôznych oblasti (doprava, ľudské zdroje, občianska vybavenosť, a pod.)

5.2 Cieľové skupiny stratégie

Cieľová skupina:

-	obyvatelia MČ a mikroregiónu Hornád na základe výsledkov kvalitného programu a jeho realizácie formou projektov
-	zastupiteľstvo, starosta, ktorí majú záujem o rozvoj svojho územia a zvýšenie kvality života obyvateľov
-	manažéri samosprávy úradu KSK, ktorí koordinujú a inicializujú rozvojové programy regiónu a poskytujú podporu na rozvoj

Profitujúce skupiny:

-	samosprávne a štátne orgány pri správe územia a ochrane prírodného a kultúrneho dedičstva  
-	široká domáca a zahraničná verejnosť na základe realizovaných projektov rozvoja 
a využívania produktov rekreácie a oddychu
-	obyvatelia a nezamestnaní, ktorí získajú príležitosť zamestnania pri zabezpečovaní jednotlivých projektov rozvoja
-	manažéri a kľúčové osobnosti pri vytváraní partnerstiev v oblasti podnikania
-	rozvojové agentúry a SME pri poskytovaní finančnej pomoci a následne pri rozvoji ekonomických aktivít

5.3 Strategické ciele

Sú formulované v súlade s analýzou problémov obce, možnosťami ich riešenia ako aj
s ohľadom na využitie potenciálu územia pre ďalší rozvoj aj vo vzťahu k stratégii VÚC 
a NDP. Na základe zhodnotenia zhromaždených informácii, ich analýzy a stanovených predpokladov navrhuje MČ na obdobie 2004 až 2006 (s víziou do roku 2012) nasledujúce strategické ciele: 

  Strategické ciele

			

1.	Základná infraštruktúra a ľudské zdroje

2.	Podnikanie a rozvoj rekreácie 

3.	Riešenie životného prostredia

Tieto strategické ciele definujú stratégiu programu obce Krásna . Ich podrobný popis je vykonaný v nasledujúcej štruktúre:

a)	Porovnávanie strategických cieľov s cieľmi, opatreniami a prioritami vyšších programových dokumentov (NDP, OP, KSK). 

b)	Definícia špecifických cieľov
(a ich relevantnosť voči vyšším programovým dokumentom)

c)	Podrobný popis jednotlivých špecifických cieľov a ich zabezpečenie
(formou opatrení, jednotlivých úloh a zoznamom typových projektov)

d)	Definovanie priorít jednotlivých cieľov
(dotazník poslancov - odsúhlasenie cieľov a priorít) 

e)	Spôsob zabezpečenia stratégie (finančné, časové, organizačné) a jej riadenie je popísané v samostatnej kapitole (plán programu)

Je potrebné poznamenať, že štruktúra strategických cieľov (všeobecná, globálna úroveň) programu obce Krásna  je tvorená aj s ohľadom na možné zjednotenie strategických cieľov na úrovni mikroregiónu. Z uvedeného a na základe predbežnej analýzy  vyplývajú špecifické ciele, opatrenia a úlohy konkretizované podľa podmienok MČ. Ich priority sú určené záverečným schválením programu.      

5.3.1 Relevantnosť strategických cieľov voči vyšším programom 

Porovnanie súladu cieľov je vykonané z dôvodu možnosti čerpania podporných finančných prostriedkov z verejných fondov SR a EU ako aj pre koordináciu programu rozvoja celého regiónu KSK (NUTS II, Košický samosprávny kraj). 

Nedostatkom pre koordináciu cieľov a partnerstva s ohľadom na špecifiká MČ je, že zatiaľ neexistuje žiadny programový dokument na úrovni mikroregiónu „Hornád (NUTS IV), prípadne pre „Riečnu koalíciu“.  Tento program rozvoja má prispieť k formulovaniu tejto stratégie rozvoja.

Porovnanie strategických cieľov je vykonané vo vzťahu k cieľom NDP (Národného rozvojového plánu), jeho operačným programom a k regionálnemu programu rozvoja KSK. 

Relevantnosť voči stratégii mikroregiónu „Hornád“ bude zohľadnená pri špecifikácii jeho cieľov na základe princípu zdola hore. To znamená, že bude stanovená spoločná stratégia 
obcí mikroregiónu zahrňujúca ich spoločné záujmy. V rámci ďalšieho programovacieho cyklu bude program MČ aktualizovaný už v súlade s touto stratégiou.   

5.3.1.1  NDP (Národný rozvojový plán SR)

Strategickým cieľom SR na obdobie 2004 - 2006 je:

"Zabezpečiť rast HDP v SR tak, aby sa v r.2006 dosiahla 50% úroveň z priemeru HDP na obyvateľa v EU, pri rešpektovaní trvalo udržateľného rozvoja"     

Na dosiahnutie tohto strategického cieľa NDP definuje 4 špecifické ciele a 4 priority.
Jednotlivé priority NDP zabezpečujú operačné programy. Hlavnými prioritami NDP sú:

1.	Rast konkurencieschopnej priemyselnej výroby a služieb a rozvoj domáceho rastového potenciálu 
2.	Rast zamestnanosti založený na kvalifikovanej a flexibilnej sile v podmienkach zvyšovania efektívnosti trhu práce
3.	Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
4.	Rozvoj infraštruktúry podporujúcej vyvážený regionálny rozvoj     

Tieto priority zabezpečujú operačné programy NDP takto:

OP Priemysel a služby (pre prioritu NDP č.1) 
OP Ľudské zdroje (pre prioritu NDP č.2)
OP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (pre prioritu NDP č.3)
OP Základná infraštruktúra (pre prioritu NDP č.4)

5.3.1.2  Relevantnosť strategických cieľov voči OP

Je možno vyjadriť týmito vzťahmi:

OP - Priemysel a služby 

•	MČ: Strategický cieľ č. 2 – Podnikanie a rozvoj rekreácie

Má väzbu na špecifický cieľ OP - Využitie prírodného potenciálu krajiny na rozvoj cestovného ruchu a kúpeľníctva v priorite 1 s opatrením:
   	
1.3  Opatrenie - podpora rozvoju cestovného ruchu
„Podporiť aktivity orientované na tvorbu strategických, politických, infraštrukturálnych a trhových podmienok, ktoré podporia úspešnosť a efektívnosť investícií malých 
a stredných podnikateľov do cestovného ruchu a zvýšia konkurenčnú schopnosť odvetvia cestovného ruchu na Slovensku“
a špecifický cieľ OP -  Podpora udržateľnej štruktúry priemyselnej výroby a živnosti

OP   - Základná infraštruktúra
•	MČ: Strategická cieľ č. 1 – Základní infraštruktúra a ľudské zdroje
•	MČ: Strategický cieľ č. 3 - Riešenie životného prostredia 

OP ZI sa pre špecifický cieľ NDP č. 4 - "Podporovať vyvážený regionálny rozvoj" zameriava na jeho prioritu "Rozvoj infraštruktúry podporujúcej vyvážený regionálny rozvoj", ktorá je zároveň globálnym cieľom, ktorý je charakterizovaný troma špecifickými cieľmi a pre ktoré sú stanovené tri priority.

Strategický cieľ obce č.3 je zameraný na prioritu č.2 - Environmentálna štruktúra
Strategický cieľ obce č.1 sa zameriava na prioritu č.3 - "Lokálna infraštruktúra" a zabezpečuje predovšetkým realizáciu jeho opatrenia:

      3.1  Opatrenie - Budovanie a rozvoj občianskej, sociálnej, zdravotnej infraštruktúry
3.4  Opatrenie - Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka

Súlad niektorých špecifických cieľov programu obce existuje aj k prioritám  OP - Ľudské zdroje, SOP - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Ich identifikácia a rozdiely v zaradení do štruktúry cieľov MČsú vysvetlené v ďalšom texte.  

5.3.2	Relevantnosť voči Programu KSK 

Program KSK má 6 globálnych cieľov:

•	Znižovanie zaťaženosti životného prostredia
•	Výrazné zvýšenie ekonomickej aktivity malého a stredného podnikania
•	(SME) z domácich zdrojov, dôraz na znižovanie nezamestnanosti
•	Dobudovanie infraštruktúry
•	Posilňovanie sociálneho kapitálu a inštitucionálnej spolupráce 
•	Rozvoj poľnohospodárstva a vidieka  

Relevantnosť cieľov MČ ku globálnym cieľom programu KSK možno vyjadriť takto:

Znižovanie zaťaženosti životného prostredia
Strategická cieľ č. 3 - Riešenie životného prostredia

Výrazné zvýšenie ekonomickej aktivity SME z domácich zdrojov,
Strategický cieľ č. 2 – Podnikanie a rozvoj rekreácie

Dobudovanie infraštruktúry
Strategický cieľ č. 1 – Základná infraštruktúra  a ľudské zdroje 

I v tomto prípade rozdiely v zameraní špecifických cieľov MČ voči programu KSK 
sú identifikované pri popise jednotlivých cieľov.
5.4 Štruktúra cieľov

1.	Základná infraštruktúra a ľudské zdroje

1.1.	Zlepšenie dopravnej, informačnej a miestnej infraštruktúry
1.1.1     Zlepšenie dopravy MČ a príslušenstva
1.1.1.1	Vybudovanie obchvatu MČ (cesty II/522)
1.1.1.2	Rekonštrukcia miestnych ciest a chodníkov
1.1.1.3	Obnova verejného osvetlenia
1.1.1.4	Vybudovanie parkovacích miest
1.1.1.5	Modernizácia čakárni pre dopravu
1.1.1.6	Vybudovanie mostu cez Hornád
1.1.2     Budovanie informačných a komunikačných sieti
1.1.2.1	Zavedenie internetu a káblovej televízie do MČ
1.1.2.2	Zriadenie informačných tabúľ v MČ
1.1.2.3	Rekonštrukcia miestneho rozhlasu
  
1.2.	Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti
1.2.1     Zlepšenie sociálnej starostlivosti
1.2.1.1	Zriadenie domu sociálnych služieb
1.2.1.2	Zriadenie opatrovateľskej služby
1.2.1.3	Riešenie sociálnych problémov rómskeho etnika
1.2.1.4	Zlepšenie bezpečnosti v MČ 
1.2.2      Podpora bytovej výstavby 
1.2.2.1	Spracovanie koncepcie bytovej výstavby
1.2.2.2	Rozšírenie dopravných a technických sieti 

1.3.	Rozvoj podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport  
1.3.1     Zlepšenie podmienok pre kultúrny život 
1.3.1.1	Dobudovanie kultúrneho domu 
1.3.1.2	Rekonštrukcia kina (centrum voľného času)
1.3.1.3	Podpora rozvoju klubov a kultúrnych spolkov
1.3.1.4	Plán pravidelných kultúrnych akcii MČ
1.3.2     Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie 
1.3.2.1	Program vzdelávacích aktivít pre obyvateľov
1.3.2.2	Vzdelávanie rómskych detí
1.3.2.3	Podpora školy s deťmi s poruchami učenia 
1.3.3     Zlepšenie podmienok pre šport
1.3.3.1	Vybudovanie tenisových kurtov
1.3.3.2	Vybudovanie kúpaliska
1.3.3.3	Rekonštrukcia telocvične 

2. Podnikanie a rozvoj rekreácie

2.1.	Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia  

2.1.1     Tvorba podnikateľských podmienok rozvoja 
2.1.1.1	Informačný systém pre marketing MČ/mikroregiónu
2.1.1.2	Organizácia propagácie (média, informačné materiály)
2.1.1.3	Podpora environmentálnej výrobe potravín (agroturistika)
2.1.1.4	Vybudovanie miestnej pálenice
2.1.1.5	Koncepcia využitia voľných plôch územia MČ
2.1.2     Tvorba partnerstiev s podnikateľmi pri riešení rozvoja 
2.1.2.1	Vytvorenie združenia podnikateľov pre rozvoj obce/mikroregiónu
2.1.2.2	Vyhľadávanie záujemcov o podnikanie (rozvojový marketing)
2.1.2.3	Ponuka voľných plôch územia na podnikanie
2.1.2.4	Podpora projektov alternatívnej energie

2.2.	Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 

2.2.1     Tvorba koncepcie, dokumentácie rozvoja rekreácie
2.2.1.1	Zhodnotiť výsledky (v súčasnosti) spracovanej ÚPD
2.2.1.2	Analýza a koncepcia využitia potenciálu pre turistiku
2.2.1.3	Tvorba informácii pre rozvoj turistiky v rámci MČ
2.2.1.4	Plán spolupráce so susednými obcami mikroregiónu    
2.2.2     Tvorba ponúk pre cestovný ruch
2.2.2.1	Obnova kultúrnych a remeselných tradícii MČ
2.2.2.2	Tvorba pravidelných spoločenských a kultúrnych akcii
2.2.2.3	Obnova archeologického náleziská
2.2.2.4	Tvorba produktov cestovného ruchu MČ/mikroregiónu

2.3.	Budovanie rekreačnej oblasti 

2.3.1     Budovanie zariadení pre rekreáciu 
2.3.1.1	Dobudovanie peších a cykloturistických trás (mikroregión)
2.3.1.2	Vybudovanie strediska vodných športov
2.3.1.3	Budovanie zariadení na lokalite „Jazero“
2.3.1.4	Vybudovanie príslušenstva okolia Hornádu  
2.3.2     Podpora rozvoju služieb 
2.3.2.1	Podpora stravovacích a ubytovacích služieb pre rekreáciu
2.3.2.2	Organizovanie školení a vzdelávania pre turistiku
2.3.2.3	Tvorba ponuky prenájmu neobývaných domov
2.3.2.4	Podpora rozvoju športového rybárstva

3.	Riešenie životného prostredia

3.1.	Zlepšenie kvality životného prostredia 

3.1.1     Dobudovanie odpadového hospodárstva 
3.1.1.1	Dobudovanie tlakovej kanalizácie
3.1.1.2	Zefektívnenie separovaného zberu odpadov
3.1.1.3	Rekultivácia úložiska popolčeka
3.1.1.4	Tvorba systému sankcii pre divoké skládky
3.1.2     Skrášlenie MČ
3.1.2.1	Vybudovanie centra MČ 
3.1.2.2	Úpravy priestranstiev (zeleň, zemné úpravy)
3.1.2.3	Zriadenie malej obecnej služby pre zveľaďovanie MČ 
3.1.1.5	Zriadenie detských ihrísk
3.1.1.6	Zlepšenie bezpečnosti  

3.2.	Obnova a využitie krajiny 

3.2.1     Ochrana prírody 
3.2.1.1	Plán ochrany životného prostredia a prírody
3.2.1.2	Vytvorenie ochrany ornitologickej lokality (štrkovisko)
3.2.1.3	Ochrana sútoku (mŕtve ramená a lužné lesy)
3.2.2     Zveľadenie a využitie krajiny
3.2.2.1	Obnova a úprava lokality „Jazero“
3.2.2.2	Úprava hrádzi a okolia toku Hornád
3.2.2.3	Podpora obnovy tradičného poľnohospodárstva
3.2.2.4	Analýza a hodnotenie využitia štrkopieskov

6. Špecifické ciele programu

Formulované tri strategické ciele programu vyjadrujú súčasne aj priority riešenia problémov na základe ohodnotenia cieľov predstaviteľmi MČ. Podrobnejšie stanovenie priorít na úrovni špecifických cieľov je vykonané v tabuľke (dotazník poslanca) ohodnotením týchto cieľov. Zoznam aktivít alebo typových projektov pre zabezpečenie cieľov je uvedený v časti popisujúcej finančné a organizačné zabezpečenie programu.

Popis cieľov je vykonaný s ohľadom na zabezpečenie ich implementácie v tejto štruktúre:

1)	Strategický cieľ a zoznam jeho špecifických cieľov, určenie relevantnosti 
špecifických cieľov k vyšším cieľom. V prípade potreby je v rámci popisu uvedená relevantnosť špecifického cieľa MČ alebo jeho opatrenia aj k vybraným aktivitám vyšších cieľov (opatreniam).

Súlad špecifických cieľov k vyšším programovým dokumentom je zväčša na úrovni ich špecifických cieľov a opatrení. Tie potom môžu byť upresnené (v rámci úloh programu a konkrétnych projektov). Porovnávanie je vykonané:

•	na národnej úrovni programov (a)
•	na úrovni programu KSK (b)  

2)	Popis jednotlivých špecifických cieľov v štruktúre:

•	obsah cieľa 
•	opatrenia
•	úlohy
•	merateľné výstupy

Pri realizácii týchto cieľov majú byť uplatnené nasledujúce nástroje:

•	Zabezpečenie informovanosti obyvateľstva, podnikateľov a predstaviteľov samosprávy 
o možnostiach podpor spojených so vstupom SR do EU
•	Zvyšovať dynamiku rozvoja informačnej infraštruktúry hlavne v oblasti komunikácie na báze internet  aj s napojením obyvateľstva na sieť 
•	Financovanie rozvojových projektov vo vybraných obciach a u vybraných subjektov v súlade s pravidlami EU 
•	Spolupráca so štátnou správou, samosprávou a miestnymi rozvojovými agentúrami 
•	Vybudovanie pilotných pracovísk v mikroregióne (v obci alebo u podnikateľských subjektov, živnostníkov)
•	Zabezpečenie územných plánov (mikroregiónu alebo obci) s nadväzujúcou komplexnou analýzou územia, ktorá bude tieto plány ďalej rozvíjať o prvky nepodchytené, napríklad v oblasti sociálnej, podpora rozvoja zamestnanosti, obnova kultúrnych tradícii apod.

6.1 Strategický cieľ č.1 - Základná infraštruktúra a ľudské zdroje

Na dosiahnutie tohto strategického cieľa boli stanovené tieto špecifické ciele: 

Špecifické ciele

1.1	 Zlepšenie dopravnej, informačnej, miestnej infraštruktúry  

		1.2  Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti  

1.3  Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport 

6.1.1 Relevantnosť k vyšším cieľom 

Špecifický cieľ č.1.1 Zlepšenie dopravnej, informačnej a miestnej infraštruktúry 

a)	súlad s OP - Základná infraštruktúra
Priorita č.1 - Dopravná infraštruktúra
Opatrenie 1.2 - Modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry
Priorita 3 - Lokálna infraštruktúra
Opatrenie č. 3.4 - Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
Opatrenie č. 3.1 - Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti na regionálnej 
a miestnej úrovni 
	Programový doplnok OP ZI
Aktivity: Publicita, informačná kampaň, Rekonštrukcia a výstavba miestnych ciest, mostov, lávok, chodníkov, vodovodných, plynových a kanalizačných potrubí, IT systém
     súlad s OP - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
     Priorita - Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

b)	súlad s KSK 
Globálny cieľ č.4
Špecifický cieľ č.1 - Rozvoj dopravnej infraštruktúry, Opatrenie č.1 a 2.
Globálny cieľ 4, Špecifický cieľ 2 - Rozvoj informačno-komunikačných technológii 
a masového využitie internetu.

Špecifický cieľ č.1.2 - Zlepšenie sociálnej a zdravotnej starostlivosti
Špecifický cieľ č.1.3 - Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport

a)	súlad k OP – Základná infraštruktúra
priorita 3 - Lokálna infraštruktúra
Opatrenie 3.1 - Budovanie a rozvoj občianskej infraštruktúry v regiónoch
Podopatrenia:
3.1.1 Budovanie a rozvoj školskej infraštruktúrv
3.1.2 Budovanie a rozvoj zdravotníckej infraštruktúry
3.1.3 Budovanie a rozvoj sociálnej infraštruktúry
3.1.4 Budovanie a rozvoj kultúrnej infraštruktúry

súlad OP - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
priorita - Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Opatrenie č. 7, s väzbou na rekonštrukciu objektov zvyšujúcich návštevnosť, výstavbu rekreačno-oddychových zón
Opatrenie č.9  -Vzdelávanie
súlad OP - Ľudské zdroje
Priorita č.2 - Posilnenie rovnosti príležitosti na trhu práce a sociálnej inklúzie, Opatrenie č.2.1 - Podpora zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnou exklúziou.

b)	súlad s KSK
Globálny cieľ č.5, Špecifický cieľ č.4 - Modernizácia s rozvoj siete sociálnych a zdravotníckych zariadení pre zariadenia využívané ako stredisko voľného času, 
Opatrenie č.3  -:Podpora služieb zameraných na posilnenie postavenia rodiny v spoločnosti, a úloha - Rozvoj záujmových združení, telovýchovy a športu
Špecifický cieľ č.2 - Zlepšenie podpory školstva a kultúry 
Špecifický cieľ č.1 - Rozvoj sociálnej oblasti a podpora marginalizovaných skupín, Opatrenie č.1 - Podpora rozvoja bývania

6.1.2 Popis cieľov 

Špecifický cieľ č. 1.1 - Zlepšenie dopravnej, informačnej a miestnej infraštruktúry  

Súvisí so zlepšením podmienok obyvateľom aj budúcim návštevníkom dennej rekreácie.  Znamená riešiť obchvat cesty, ktorý znehodnocuje prostredie MČ, upraviť chodníky, odstavné a parkovacie plochy, prístrešky pre cestujúcich, sprístupniť obec úpravou miestnych ciest vo vzťahu k ľahšej dostupnosti, pre mobilitu návštevníkov vybudovať most cez Hornád, zriadiť informačné tabule, modernizovať verejné osvetlenie a miestny rozhlas. 

Oblasť informácii a komunikácie je smerovaná do dvoch časti. Prvou je zvýšenie iniciatívy obyvateľstva lepšou informovanosťou cestou zriadenia internet siete prípadne výstavbou káblovej televízie (pre obyvateľov aj pre zámery turistiky). Druhá časť je nasmerovaná na zlepšenie informovanosti o obci voči okoliu (poskytovaním informácii pre širokú verejnosť).
I v tomto prípade je možnosť využitia fondov EU na modernizáciu sieti. 

1.1.1.        Opatrenie:   Zlepšenie dopravy MČ a príslušenstva   
1.1.1.1	            Úloha:      Vybudovanie obchvatu MČ (cesty II/522)
1.1.1.2	            Úloha:      Rekonštrukcia miestnych ciest a chodníkov
1.1.1.3	            Úloha:      Obnova verejného osvetlenia
1.1.1.4	            Úloha:      Vybudovanie parkovacích miest
1.1.1.5	            Úloha:      Modernizácia čakárni pre dopravu 
1.1.1.6	            Úloha:      Vybudovanie mostu cez Hornád  
1.1.2.         Opatrenie:   Budovanie informačných a komunikačných sieti
1.1.2.1              Úloha:      Zavedenie internetu a káblovej televízie do MČ
1.2.2.2              Úloha:      Zriadenie informačných tabúľ v MČ
1.2.2.3              Úloha:      Rekonštrukcia miestneho rozhlasu 

Merateľné výstupy:  Vybudovaný obchvat, upravené cesty, chodníky, verejné osvetlenie, zriadené parkoviská a čakárne, počet napojení na internet, počet informačných tabuľ prezentujúcich MČ

Špecifický cieľ č. 1.2 - Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti  

Úlohou je stavba budovy pre dom sociálnych služieb pre starostlivosť o starých občanov a chorých s možnosťou využitia ako Hospic (pre mikroregión), tiež je vhodná opatrovateľská služba pre starých. Starostlivosť o rómske etnikum (10,5%) okrem sociálnej oblasti zamerať na aj na osvetu a vzdelávanie, ktoré je investíciou do budúcnosti. Využitím podporných fondov a projektov budú hľadané možnosti ako zlepšiť postavenie rómov. Pozornosť zamerať aj na zvyšovanie kvality služieb zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti v MČ. 

Podpora bytovej výstavby (o ktorú je záujem) znamená prípravu vhodných pozemkov (v súlade s ÚPD) a rozširovanie infraštruktúry (cesty, kanalizačná, elektrická a vodovodná sieť, verejné osvetlenie), vrátane vytýčenia stavebného obvodu na individuálnu výstavbu. 

1.2.1.        Opatrenie:   Zlepšenie sociálnej starostlivosti    
1.2.1.1	            Úloha:      Zriadenie domu sociálnych služieb 
1.2.1.2	            Úloha:      Zriadenie opatrovateľskej služby
1.2.1.3	            Úloha:      Riešenie sociálnych problémov rómskeho etnika  
1.2.1.4	            Úloha:      Zlepšenie bezpečnosti v MČ  
1.2.2.        Opatrenie:   Podpora bytovej výstavbe  
1.2.2.1	           Úloha:      Spracovanie koncepcie bytovej výstavby
1.2.2.2	           Úloha:      Rozšírenie dopravných a technických sieti

Merateľné výstupy:  Dom sociálnych služieb, Projekty riešenia rómskej problematiky, Počet nových rodinných domov, inžinierskych sieti, Zlepšená sociálna a lekárska starostlivosť 

Špecifický cieľ č. 1.3 - Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport  

Má prispieť k zvýšeniu kvality života obyvateľov MČ a zvýšeniu príťažlivosti pre návštevníkov  Akcie smerujú na dobudovanie kultúrneho domu, využitie kina (ktoré chátra) na skvalitnenie klubovej činnosti ako pre mládež tak pre dospelých. Plán akcií zamerať na zvýšenie image MČ pre pritiahnutie návštevníkov pravidelnými akciami o ktoré je v MČ záujem. Vzdelávanie (dospelých, nezamestnaných, mládeže a hlavne rómskych deti so zapojením matiek) je vklad do budúcnosti ako aj podpora postihnutých deti. Podobne vybudovanie športových zariadení prispeje k vyššej úrovni kvality života obyvateľov.

1.3.1          Opatrenie:  Zlepšenie podmienok pre kultúrny život 
1.3.1.1               Úloha:       Dobudovanie kultúrneho domu  
1.3.1.2               Úloha:       Rekonštrukcia kina (centrum voľného času
1.3.1.3	             Úloha:       Podpora rozvoju klubov a kultúrnych spolkov 
1.3.1.4	             Úloha:       Plán pravidelných kultúrnych akcii MČ
1.3.2          Opatrenie:  Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie 
1.3.2.1               Úloha:       Program vzdelávacích aktivít pre obyvateľov 
1.3.2.1	Úloha:       Vzdelávanie rómskych detí 
1.3.2.2	Úloha:       Podpora školy s deťmi s poruchami učenia 
1.3.2          Opatrenie:  Zlepšenie podmienok pre šport
1.3.2.1               Úloha:        Vybudovanie tenisových kurtov 
1.3.2.2               Úloha:        Vybudovanie kúpaliska  
1.3.2.3               Úloha:        Rekonštrukcia telocvične 

Merateľné výstupy:  Vybudovaný dom kultúry, počet klubov, vybudované ihriska, počet vzdelávacích akcii, počet kultúrnych, spoločenských a športových akcii.

6.2 Strategický cieľ č.2 – Podnikanie a rozvoj rekreácie
 
Na dosiahnutie tohto strategického cieľa boli stanovené tieto špecifické ciele: 

Špecifické ciele

2.1	Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia 

			2.2   Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 

2.3   Budovanie rekreačnej oblasti 

                                               
6.2.1	Relevantnosť k vyšším cieľom 

Špecifický cieľ č.2.1 – Rozvoj spolupráce s podnikateľmi

a)	súlad s OP - Priemysel a služby, Priorita č.1
Opatrenie č. 1.1 - Adaptácia odvetví, podnikov a vybraných služieb
Opatrenie č. 1.2 - Podpora podnikania
Aktivita - vytváranie podmienok pre rozvoj malého a stredného podnikania (MSP) Opatrenie č. 1.3 - Podpora rozvoju cestovného ruchu
súlad s OP ZI, priorita 3 - Lokálna infraštruktúra
Opatrenie č. 3.2 - Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti na regionálnej 
a miestnej úrovni
Opatrenie č. 3.4 - Renovácie a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
Programový doplnok OP ZI, Aktivity:
Tvorba stratégii rozvoja a tvorba partnerstiev, Príprava projektov, Príprava plánov rozvoja obcí a obnovy kultúrnych tradícii a zvykov, (posúdenie požiadaviek, priorít, spracovanie plánov, špecifikácii projektu, Publicita, informačná kampaň, Príprava, výber, hodnotenie, kontrola programov a projektov, IT systém, Technické vybavenie
súlad s OP – Ľudské zdroje
Špecifický cieľ 3 - Zvýšenie kvalifikačného potenciálu a adaptability pracovnej sily

b)	súlad s KSK
Globálny cieľ č.3 - Výrazné zvýšenie ekonomickej aktivity SME z domácich zdrojov, nezamestnanosť,  
Strategický cieľ č. 2 - Podpora malému a strednému podnikaniu
Globálny cieľ 4, Špecifický cieľ  1
Opatrenie č.2 - Ekonomický rozvoj vidieka na báze lokalizácie podnikateľských aktivít. Špecifický cieľ 2 - Rozvoj informačných a komunikačných technológii a masového využitia nternetu.

Špecifický cieľ č.2.2 –  Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych
Špecifický cieľ č.1.2 –  Budovanie rekreačnej oblasti

a)	súlad s OP - Priemysel a služby, Priorita č.1
Opatrenie č. 1.3 - Podpora rozvoju cestovného ruchu

súlad s OP - Základná infraštruktúra
Priorita č.3 - Lokálna infraštruktúra 
Opatrenie č. 2.4 - Ochrana zlepšenia  a regenerácie prírodného prostredia
Opatrenie č. 3.3-  Budovanie inštitucionálnej infraštruktúry a regionálnej politiky
Opatrenie č. 3.4 - Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
Programový doplnok OP ZI, Aktivity:
Výstavba oddychových rekreačných zón, Rekonštrukcia a výstavba remeselných dvorov podporujúcich oživenie tradičných remesiel a zamestnaní, Výstavba turistických , cykloturistických a náučných trás, Rekonštrukcia a modernizácia objektov zvyšujúcich návštevnosť regiónu, Obnova kultúrnych tradícii a zvykov zabezpečujúcich kultúrny rozvoj vidieka, Štúdie
súlad s OP – Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Priorita - Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Opatrenie č. 7 – s väzbou na rekonštrukciu objektov zvyšujúcich návštevnosť, výstavbu rekreačno-oddychových zón

b)   súlad s PSK
Globálny cieľ č.3, Špecifický cieľ č.3 - Rozvoj cestovného ruchu 
Globálny cieľ č.6, Špecifický cieľ č.1
Opatrenie č.1 - Ochrana vidieckej krajiny pre aktívny oddych

6.2.2  Popis cieľov 

Špecifický cieľ č. 2.1 – Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia

Je to cieľ rozvoja vlastných aktivít obce. MČ musí vkladať majetok (napr. 13 ha plôch) vhodný k zhodnoteniu na dlhodobý výnos, realizovať ciele prostredníctvom prostriedkov firiem, fondov EU, kultúrnych fondov, nadácii apod. Musí vyvinúť úsilie na zvýšenie vplyvu na podnikateľov, poskytovať informácie o možnostiach podnikania v MČ a tak získavať kontakty a investorov, zabezpečiť neustálu propagáciu zámerov navonok aj formou ponuky produktov, prípravu projektov, novín, brožúr, internet, podporiť vznik združenia podnikateľov. Inicializovať aj vlastné aktivity (zriadenie pálenice, podpora pestovania ovocia, bezpečnej rastlinnej a živočíšnej výroby, ktoré majú v MČ tradíciu), využiť pritom podporné fondy na inicializáciu rozvoja podnikania, položiť dôraz na informatizáciu podnikateľov a partnerov cez internet, vykonávať marketing (s mikroreiónom) a neustále vyhodnocovať záujem.   

2.1.1.        Opatrenie:   Tvorba podnikateľských podmienok rozvoja     
2.1.1.1              Úloha:      Informačný systém pre marketing MČ/mikroregiónu
2.1.1.2              Úloha:      Organizácia propagácie (média, informačné materiály)
2.1.1.3              Úloha:      Podpora environmentálnej výrobe potravín (agroturistika)
2.1.1.4              Úloha:      Vybudovanie miestnej pálenice   
2.1.1.5              Úloha:      Koncepcia využitia voľných plôch územia MČ  
2.1.2.        Opatrenie:   Tvorba partnerstiev s podnikateľmi pri riešení rozvoja   
2.1.2.1              Úloha:      Vytvorenie združenia podnikateľov pre rozvoj obce/mikroregiónu 
2.1.2.2              Úloha:      Vyhľadávanie záujemcov o podnikanie (rozvojový marketing)
2.1.2.3              Úloha:      Ponuka voľných plôch územia na podnikanie
2.1.2.4              Úloha:      Podpora projektov alternatívnej energie

Merateľné výstupy:  Počet kontaktov a partnerov, web stránka obce, koncepcia marketingu (s väzbou na mikroregión), počet projektov podporujúcich podnikanie

Špecifický cieľ č. 2.2 – Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych

Koncepcia má vychádzať z danosti územia, prípravy dokumentácie a získavania informácii. Limit rozvoja územia určuje ÚPD. Vlastné možnosti obce je potrebné zhodnotiť tak, aby navrhnutá ponuka produktov bola zaradená v rámci mikroregiónu (napr. do jeho ponukového katalógu). Do produktov cestovného ruchu je možno zaradiť aj akcie MČ (kultúrne, spoločenské, športové), ktoré majú mať pravidelný charakter. Tým možno dosiahnuť aj motivačný prvok pre obnovu a rozvoj ďalších kultúrnych akcií.  Príležitosť pre nové produkty ponuky vytvára aj obnova remeselníckych tradícii (napr. výroba košíkov), podobne archeologické nálezisko  s pozostatkami stredovekého kláštora benediktínov (z roku 1143), ktorý je najstarším kláštorom benediktínov v regióne východného Slovenska. Je zrejmé, že tieto aktivity je potrebné zapojiť do širšieho rámca mikroregiónu.

2.2.1.        Opatrenie:   Tvorba koncepcie, dokumentácie rozvoja rekreácie     
2.2.1.1              Úloha:      Zhodnotiť výsledky (v súčasnosti) spracovanej ÚPD
2.2.1.2              Úloha:      Analýza a koncepcia využitia potenciálu pre turistiku 
2.2.1.3              Úloha:      Tvorba informácii pre rozvoj turistiky v rámci MČ 
2.2.1.4              Úloha:      Plán spolupráce so susednými obcami mikroregiónu 
2.2.2.        Opatrenie:   Tvorba ponúk pre cestovný ruch 
2.2.2.1              Úloha:      Obnova kultúrnych a remeselných tradícii MČ 
2.2.2.2              Úloha:      Tvorba pravidelných spoločenských a kultúrnych akcii 
2.2.2.3              Úloha:      Obnova archeologického náleziská 
2.2.2.4              Úloha:      Tvorba produktov cestovného ruchu MČ/mikroregiónu 

Merateľné výstupy:  Koncepcia rozvoja turistiky (možnosti agroturistiky), Definované  spoločné ciele a akcie mikroregiónu. Ponuka produktov pre rekreáciu (turistiku), Trend návštevnosti, trend nových služieb v oblasti dennej rekreácie.

Špecifický cieľ č. 2.3 – Budovanie rekreačnej oblasti 

Zameraný na budovanie zariadení a služieb nevyhnutné pre rozvoj turistiky a dennej rekreácie. Rozhodujúce investície sú na rozširovanie cykloturistických trás (s väzbou na mikroregión), vrátane peších turistických trás a predovšetkým na vybudovanie strediska rekreácie, oddychu a vodných športov (v okolí toku Hornádu) s podporou služieb pre stravovanie, ubytovanie (aj s využitím neobývaných domov), požičovne športových nástrojov, ponukou environmentálnych potravín (ovocie, zelenina, chov zvierat). Úlohou je pripraviť produkt pre ponuku MČ a získať pestovateľov pre pestovanie bezpečných plodín. Súčasťou je program vzdelávania k tvorbe a prevádzkovanie služieb. 

2.3.1.        Opatrenie:   Budovanie zariadení pre rekreáciu     
2.3.1.1              Úloha:      Dobudovanie peších a cykloturistických trás (mikroregión)
2.3.1.2              Úloha:      Vybudovanie strediska vodných športov 
2.3.1.3              Úloha:      Budovanie zariadení na lokalite „Jazero“
2.3.1.4              Úloha:      Vybudovanie príslušenstva okolia 
2.2.2.        Opatrenie:   Podpora rozvoju služieb 
2.2.2.1              Úloha:      Podpora stravovacích a ubytovacích služieb pre rekreáciu 
2.2.2.2              Úloha:      Organizovanie školení a vzdelávania pre turistiku 
2.2.2.3              Úloha:      Tvorba ponuky prenájmu neobývaných domov
2.2.2.4              Úloha:      Podpora rozvoju športového rybárstva 

Merateľné výstupy:  Počet a dĺžka cykloturistických a peších turistických trás, počet nových zariadení, počet nových služieb, trend počtu návštevníkov

6.3 Strategický cieľ č.3 - Riešenie životného prostredia

Na dosiahnutie tohto strategického cieľa boli stanovené tieto špecifické ciele: 

Špecifické ciele

3.1   Zlepšenie kvality životného prostredia

3.2   Obnova a využitie krajiny

                                               
6.3.1 Relevantnosť k vyšším cieľom 

Špecifický cieľ č. 3.1 - Zlepšenie kvality životného prostredia 

a)	súlad s OP - Základná infraštruktúra
priorita č.2 - Environmentálna štruktúra 
Opatrenie č. 2.3 - Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva
Opatrenie č. 3.4 - Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
	Programový doplnok OP ZI, Aktivity: 
	Úprava verejných priestranstiev, parkov, chodníkov, potokov, vodných plôch,
	rekonštrukcia a modernizácia objektov zvyšujúcich návštevnosť regiónu
súlad s OP - Priemysel a služby
Priorita č. 1, Opatrenie č. 1.1, cieľ - ekologický audit a odstránenie starých záťaží 

b)	súlad s KSK
Globálny cieľ č.1 - Znižovanie zaťaženosti ŽP, Špecifický cieľ - Minimalizácia tvorby odpadov, materiálové a energetické zhodnocovanie materiálov.

Špecifický cieľ č. 3.2 – Obnova a využitie krajiny

a)	súlad s OP - Základná infraštruktúra
 Priorita č.3 - Lokálna infraštruktúra 
	Opatrenie č. 2.4 - Ochrana zlepšenia a regenerácie prírodného prostredia
	súlad s OP - Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
	súlad s OP – Priemysel a služby
	využitie prírodného potenciálu krajiny na rozvoj cestovného ruchu a kúpeľníctva
	Opatrenie  č. 1.3 - Podpora rozvoju cestovného ruchu

b)	súlad s KSK
Globálny cieľ č.1, Znižovanie zaťaženosti ŽP, Špecifický cieľ č.3 - Zachovanie osobitne chránených území, obnova území s narušeným životným prostredím, Opatrenie č.2 - Obnova poškodeného životného prostredia. 

6.3.2 Popis cieľov 

Špecifický cieľ č. 3.1 - Zlepšenie kvality životného prostredia 

Prioritou je dobudovanie kanalizácie. Ďalšou úlohou je efektívnejší separovaný zber odpadu,  lepšou informovanosťou obyvateľov. Pre zámery ochrany životného prostredia je riešenie rekultivácie úložiska (z minulosti) popolčeka z teplárne. Cieľom je tiež zabrániť pravidelnému  
vzniku divokých skládok účinnou kontrolou a sankciami. Pre skrášlenie MČ a zvýšenie atraktivity je cieľom vytvoriť centrum MČ, vybudovať park, detské ihriská a upraviť okolie verejných priestranstiev (drobné zemné úpravy, výsadba zelene). K tomu zriadiť malú obecnú službu (z radov nezamestnaných). Pozornosť venovať aj bezpečnosti obyvateľov.

3.1.1.        Opatrenie:   Dobudovanie odpadového hospodárstva      
3.1.1.1              Úloha:      Dobudovanie tlakovej kanalizácie 
3.1.1.2              Úloha:      Zefektívnenie separovaného zberu odpadov 
3.1.1.3              Úloha:      Rekultivácia úložiska popolčeka 
3.1.1.4              Úloha:      Tvorba systému sankcii pre divoké skládky    
3.1.2.        Opatrenie:   Skrášlenie MČ   
3.1.2.1              Úloha:      Vybudovanie centra MČ 
3.1.2.2              Úloha:      Úpravy priestranstiev (zeleň, zemné úpravy) 
3.1.2.3              Úloha:      Zriadenie malej obecnej služby pre zveľaďovanie 
3.1.2.4              Úloha:      Zriadenie detských ihrísk 
3.1.2.5              Úloha:      Zlepšenie bezpečnosti 

Merateľné výstupy:  Dobudovaná kanalizácia, funkčný separovaný zber odpadu, čistota rómskych osád, odstránené divoké skládky.

Špecifický cieľ č. 3.2 – Obnova a využitie krajiny 

Opatrenia cieľa obnovy krajiny a rozvoja smerujú na podporu rozvoja turistiky a ochranu lokálnych biocentier v súlade s projektmi pre dennú rekreáciu. K tomu je potrebná koncepcia zameraná na jednotlivé oblasti predovšetkým ornitologickej lokality (štrkovisko) mŕtve ramená a lužné lesy sútoku rieky Hornád a Torysy. Vzhľadom k tradícii pestovania ovocia, zeleniny (a nekontaminovanej pôde) a chovu zvierat je zámerom orientácia na výrobu zdravých a bezpečných potravín pre zámery agroturistiky. Budú tiež hľadané vhodné projekty pre využitie štrkopieskov a výrobu alternatívnych zdrojov energie

3.2.1.        Opatrenie:   Ochrana prírody       
3.2.1.1              Úloha:      Plán ochrany životného prostredia a prírody 
3.2.1.2              Úloha:      Vytvorenie ochrany ornitologickej lokality (štrkovisko)
3.2.1.3              Úloha:      Ochrana sútoku (mŕtve ramená a lužné lesy) 
3.2.2.        Opatrenie:   Zveľadenie a využitie krajiny   
3.2.2.1              Úloha:      Obnova a úprava lokality „Jazero“ 
3.2.2.2              Úloha:      Úprava hrádzi a okolia toku Hornád 
3.2.2.3              Úloha:      Podpora obnovy tradičného poľnohospodárstva 
3.2.2.4              Úloha:      Analýza a hodnotenie využitia štrkopieskov 

Merateľné výstupy:  Koncepcia ochrany biocentier, projekty obnovy a úpravy lokality „Jazero“ a toku Hornádu, projekty alternatívnych zdrojov energie.

7.	 Zabezpečenie stratégie a manažment

Stratégia definovaná cieľmi je zabezpečovaná v týchto častiach:

a)	stanovením hlavných rozvojových aktivít
(vo forme návrhu typových projektov) 
b)	stanovením plánu 
(priority, finančné a časové ohodnotenie, postup aktivít)
c)	organizácia a manažment programu
(pre cyklický a iteračný charakter procesu programovania)

Návrh hlavných rozvojových aktivít  

Sú stanovené na podporu plnenia definovaných cieľov. Výber hlavných rozvojových aktivít MČ je vykonaný na základe analýzy potenciálu a hodnotenia reálnosti cieľov. Toto hodnotenie je podložené návrhom typových projektov, ktoré sú vhodné pre akčný plán realizácie jednotlivých cieľov. 

Selekcia možných aktivít je vykonaná podľa toho ako môžu aktivity prispieť svojím podielom k celkovému rozvoju. Je zrejmé, že presnejší pohľad je možný až na základe spracovania príslušných koncepcii, analýz a rozborov pre cieľové aktivity a územno-plánovacej dokumentácie, ktoré k cieľom vytvárajú nielen možnosti ale aj limity pre rozvoj územia. Niektoré vybrané projekty  prispievajú svojim dielom (v úrovni financií aj politiky) v prospech celého mikroregiónu „Hornád“ ako aj pre ostatné mestské časti.

Zoznam navrhovaných projektov okrem zhodnotenia reálnosti cieľov umožňuje odhadnúť rozsah finančného zabezpečenia cieľov a ich rozloženie v časovom horizonte stanovenom pre stratégiu programu. 

7.1 Návrh typových projektov realizácie programu

Návrh typových projektov slúži pre ohodnotenie reálnosti cieľov s ohľadom na zdroje (čas, financie, ľudské zdroje) v častiach:

•	ohodnotenie rozsahu 
•	ohodnotenie nákladov
•	stanovenie časového horizontu
•	spôsobu zabezpečenia realizácie  

Pre odhad finančného zabezpečenia cieľov sa vychádza z ohodnotenia nákladov na projekty, ktoré riešia jednotlivé opatrenia a úlohy programu. Je potrebné navrhovať také projekty, ktoré zabezpečia prílev investícii resp. dynamiku ďalšieho rozvoja. Obsah projektu určuje rozsah a spôsob zabezpečenia na základe stanoveného plánu. 

Projekt rozvoja

Spracovanie projektu rozvoja plní tento účel a požiadavky:

•	Slúži pre prípravu a realizáciu akcie zameranej na ciele programu. Je chápaný ako proces (súbor činností) od prípravy, spracovania projektovej dokumentácie
až po realizáciu a vyhodnotenie (nie je to len projektová dokumentácia). 

•	Spracovanie vyžaduje čas, odbornú zdatnosť, kvalitné informácie a použitie rôznych metód. Výber metód je vykonaný podľa cieľa, typu projektu a rozsahu riešenia. V častiach musí dodržať štandardne formalizovaný postup a obsah.  

•	Každý projekt uchádzajúci sa o finančnú podporu (granty v SR a EU) alebo nie musí zdôvodniť účelnosť, realizovateľnosť, životaschopnosť a zúročenie investovaných finančných prostriedkov. Rieši sa v plnej súčinnosti partnerov. 

•	Obsah projektu v zásade by mal by mal zodpovedať na otázky typu čo, kde, kto, ako, kedy, kto, za koľko?. Výsledná dokumentácia (rôzneho zamerania má iný obsah, použité metódy, formalizované pravidlá a štruktúru napr. projekt stavby, informačný systém, projekt vzdelávania). Vo všeobecnosti projekt obsahuje:

•	Identifikáciu projektu 
•	Zdôvodnenie projektu 
•	Popis a charakteristiky projektu
•	Časový harmonogram projektu
•	Finančný plán projektu
•	Manažment, monitoring a hodnotenie projektu

Nasledujúci zoznam je špecifikovaný vo forme návrhu takých typových projektov pre jednotlivé špecifické ciele, ktoré zabezpečujú realizáciu stratégie MČ „Krásna “ definovanej strategickými cieľmi.

Strategický cieľ 1 – Základná infraštruktúra a ľudské zdroje

1.1     Zlepšenie dopravnej, informačnej a miestnej infraštruktúry  

•	Projekt obchvatu (komunikácia 522) MČ 	
•	Projekt rekonštrukcie miestnych, prístupových ciest	
•	Projekt mostu cez Hornád (prístup k rekreačnej oblasti)	
•	Projekt obnovy chodníkov	
•	Projekt modernizácie čakárni na dopravu	
•	Projekt odstavných plôch a parkovacích miest	
•	Projekt rekonštrukcie verejného osvetlenia	
•	Projekt zavedenia internetu a káblovej televízie 	
•	Projekt zriadenia informačných tabúľ (s väzbou na mikroregión)	
•	Projekt modernizácie miestneho rozhlasu	

1.2     Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti

•	Koncepcia zdravotnej a sociálnej starostlivosti	
•	Projekt domu sociálnych služieb (rekonštrukcia kaštieľa)	
•	Koncepcia riešenia problematiky rómskeho etnika	
•	Projekt riešenia opatrovateľskej služby	
•	Vytýčenie územia pre IBV	
•	Projekt rozšírenia inžinierskych sieti	
•	Projekt zvýšenia bezpečnosti v MČ	

1.3     Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport  

•	Plán získania prostriedkov pre dostavbu kultúrneho domu	
•	Projekt zariadenia kultúrneho domu	
•	Koncepcia a projekt využívania kultúrneho domu 	
•	Projekt rekonštrukcie kina na centrum voľného času	
•	Projekt plánu pravidelných a kultúrnych akcií	
•	Program vzdelávacích akcii pre obyvateľov	
•	Program vzdelávania pre rómske etnikum 	
•	Plán podpory škole, detských aktivít a mládeže	
•	Projekt výstavby tenisových kurtov	
•	Projekt výstavby kúpaliska 	
•	Projekt rekonštrukcie telocvične	
•	Plán podpory spolkom a dobrovoľným združeniam	

Strategický cieľ 2 – Podnikanie a rozvoj rekreácie

2.1     Rozvoj spolupráce s podnikateľmi

•	Plán spolupráce a pravidelných konzultácií s podnikateľmi	
•	Projekt informačného systému MČ	
•	Analýza a zhromaždenie podkladov pre podnikanie v MČ	
•	Projekt marketingu (podnikanie, turistika)	
•	Organizácia partnerstiev pre projekty rozvoja	
•	Program vzdelávania pre malých podnikateľov 	
•	Projekt web stránky obce na internet	
•	Projekt propagácie MČ (noviny, televízia, informačné materiály)	
•	Koncepcia využitia voľných plôch územia (podnikanie, rekreácia)	
•	Projekt ponuky voľných plôch na podnikanie	
•	Projekt miestnej pálenice	
•	Projekt environmentálnej výroby (ovocie, zelenina, chov zvierat)	
•	Projekt využitia alternatívnych zdrojov energie	
•	Projekt spoločného financovania rozvoja turistiky 	

2.2     Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 

•	Spracovanie informácii o MČ/mikroregiónu (rozvoj turistiky)	
•	Aktualizácia ÚPD MČ a spracovanie ÚPD mikroregiónu	
•	Koncepcia rozvoja turistického ruchu a dennej rekreácie	
•	Projekt spolupráce so subjektami na príprave turistických produktov 	
•	Projekt hlavných produktov turistiky MČ/mikroregiónu	
•	Plán pravidelných kultúrnych a spoločenských akcii v MČ 	
•	Projekt ponuky a propagácie produktov dennej rekreácie 	
•	Projekt obnovy kultúrnych tradícií	
•	Projekt podpory tradičnej remeselnej výroby 	
•	Projekt využitia archeologického náleziska pre turistiku	
•	Zmapovanie lokalizácie a nositeľov agroturistiky	
•	Projekt produktov agroturistiky (väzba na rekreáciu, mikroregión) 	
•	Projekt propagácie vidieckej turistiky MČ/mikroregiónu	

2.3     Budovanie rekreačnej oblasti

•	Koncepcia turistických centier obce s väzbou na mikroregión	
•	Tvorba dokumentačnej databázy pre projekty rozvoja turistiky	
•	Projekt cyklotras s väzbou na mikroregión 	
•	Projekt peších turistických trás	
•	Koncepcia spolupráce „Riečnej koalície“	
•	Projekt strediska vodných športov	
•	Projekt oddychovej zóny „Jazero“	
•	Projekt rekreačnej oblasti „Tok Hornádu“ 	
•	Projekt podpory rozvoja služieb pre rekreáciu/turistiku	
•	Program vzdelávania cielený na turistiku	
•	Projekt ponuky environmentálnych produktov  	
•	Projekt využitia neobývaných domov v MČ	
•	Projekt podpory športového rybárstva	
•	Projekty zariadení dennej rekreácie pre obyvateľov/turistov	

Strategický cieľ 3 – Riešenie životného prostredia

3.1     Zlepšenie kvality životného prostredia

•	Plán získania zdrojov na dobudovanie kanalizácie 	
•	Realizačný projekt účinného zberu a triedenia odpadu	
•	Realizačný projekt odvedenia povrchových vôd a úpravy potokov 	
•	Realizačný projekt zrušenia divokých skládok	
•	Projekt rekultivácie úložiska popolčeka z teplárne	
•	Projekt úprav, zveľadenia priestorov MČ a ich udržiavania 	
•	Projekt zriadenia a plán práce malej obecnej služby	
•	Koncepcia a projekt centra MČ	
•	Projekt parku MČ a výsadby zelene 	
•	Projekt detských ihrísk	
•	Projekt pre zvýšenie bezpečnosti obyvateľov	

3.2     Obnova a využitie krajiny

•	Koncepcia ochrany životného prostredia (MČ/mikroregión)	
•	Koncepcia ochrany lokálnych biocentier	
•	Projekt ochrany ornitologickej lokality (Štrkovisko) 	
•	Projekt ochrany mŕtvych ramien a lužných lesov (sútok)	
•	Plán spolupráce Riečnej koalície na ochranu biokoridóru Hornád	
•	Projekt obnovy lokality „Jazero“ (pre oddych)	
•	Projekt úprav hrádzi a okolia toku Hornád (pre rekreáciu)	
•	Projekt obnovy tradičnej poľnohospodárskej pôdy	
•	Analýza a návrh využitia ložísk štrkopieskov	
•	Projekt obnovy územia Benediktinského kláštora	

7.2 Plán programu 

Základom plánu programu je:

•	stanovenie priorít (na úrovni špecifických cieľov)
•	finančný plán (s jeho časovým rozlíšením),  
•	ktorý súčasne určuje aj harmonogram postupu jeho zabezpečovania
(postup realizácie jednotlivých cieľov formou konkrétnych projektov). 

Druhou podmienkou (podmieňuje aj prvú) je:

•	organizácia a
•	kvalitný manažment pre proces naplňovania programu.

Stanovenie priorít 

V tomto štádiu programovacieho cyklu sú prioritné ciele ohodnotené v rámci predloženého „Dotazníka poslancov“ - Odsúhlasenie cieľov a stanovenie priorít so stanovením stupnice  hodnôt: 1, 2, 3 (1 – najvyššia, 3 – najnižšia) na úrovni špecifických cieľov a ich opatrení.

7.3 Finančné zabezpečenie

Pre finančný plán je možno vychádzať zo súčasných podmienok a očakávaných predpokladov získavania zdrojov na realizáciu programu. Absolútne ohodnotenie nie je možné vykonať v tomto štádiu vzhľadom k nedostatku koncepčných podkladov pre ohodnotenie navrhovaných typových projektov.

Východiskový odhad možno založiť na predpoklade, že najväčšie zdroje vyžadujú rozsiahle alebo komplikované projekty. Sú to predovšetkým investičné projekty:

•	vybudovanie obchvatu MČ, cesty 522	
•	obnova a údržba komunikácii a príslušenstva	
•	rozšírenie inžinierskych a vybudovanie informačných sieti 	
•	výstavba športového centra	
•	výstavba rekreačného centra	
•	vybudovanie mostu cez Hornád 	
•	dobudovanie kultúrneho domu a rekonštrukcia kina	
•	rekonštrukcia kaštieľa	
•	výstavba centra MČ	
•	obnova a ochrana biocentier	
•	obnova a rekultivácia pôdy	
•	zveľadenie budov a verejných priestranstiev	

Odhad realizácie programu vychádza preto z týchto zo všeobecne očakávaných zdrojov:

a) Verejné financovanie

Pre túto formu je zrejme, že v rámci reformy verejnej správy a samosprávy zatiaľ nebola doriešená problematika financovania z vlastných zdrojov. Navrhovaný model pre prechod kompetencii na samosprávy predpokladá prerozdelenie štátneho rozpočtu cca 100 mld. Sk 
s 20% rozdelením na samosprávny kraj a 20% rozdelením na obce. 

•	Odhad optimistického priemeru na obec cca 6 mil. Sk ročne

b) Fondy EU
  
Sú to predovšetkým alokované zdroje na financovanie aktivít regionálneho rozvoja.  
V rokoch 2004 až 2006 je z týchto zdrojov EU pre SR určených 1,8 mld. EUR čo je cca 78 mld. Sk. (z toho môže byť pre zaostalý región cca 10 mld. pre VÚC a cca 15 mil. Sk  pre obec na roky 2004 až 2006).

•	Odhad optimistického priemeru na obec cca 15 mil. na roky 2004 až 2006

c) Celkovo verejné zdroje a fondy EU

Z uvedeného je zrejmé, že pri tomto "priemernom a veľmi optimistickom" rozdelení je možno získať:

•	financie pre obec z verejných zdrojov a fondov EU cca 30 mil. Sk priamo (na obdobie 2004 až 2006) a cca 6 mil. Sk ročne, sprostredkovane cez spoločne aktivity s PSK, SR (podľa zámerov sektorovej politiky SR a programu rozvoja KSK), bez limitu na centrálne účely SR

Z toho vyplýva, že na financovanie stanovených špecifických cieľov MČ a ich opatrení je potrebné získať aj ďalšie zdroje. 

d) Ďalšie zdroje 

vlastné zdroje: 
predajom, nájmom alebo je vložením majetku do podnikania, tiež možnou emisiou
komunálnych obligácii s dlhou dobou splatnosti, apod. 

externé zdroje: 
zvýhodnené úvery domácich a zahraničných finančných inštitúcii, ďalšie grantové schémy EU a iných vyspelých krajín.

súkromné zdroje: 
fyzické a právnické podnikateľských subjekty alebo združenia podnikateľov v spojení so združením obcí/mikroregiónu

Presnejšia špecifikácia finančného rámca a alokácie finančných prostriedkov na realizáciu stratégie, jej konkrétnych opatrení a úloh bude vykonaná postupne na základe verejného schválenia predloženej stratégie rozvoja . Upresnenie finančného plánu bude riešené ako súčasť ďalšej etapy programovacieho cyklu programu. 

-	Je potrebné zdôrazniť, že možná výška získanej podpory EU uvedená predtým je zo 
štrukturálnych fondov (2004 až 2006). Tá je limitovaná vo väčšine prípadoch len kvalitou projektov. Môže byť teda podstatne vyššia ale aj nižšia. 

-	Ďalším atribútom pre zvýšenie finančných prostriedkov v súčasnom období je forma 
predvstupovej pomoci EU (Phare, Ispa, Sapard) ako aj budúca možnosť čerpania prostriedkov z Kohézneho fondu (pre problém životného prostredia).

-	Za významnú oblasť na získanie finančnej pomoci je možno považovať aj fondy EU, 
ktoré sú mimo uvedeného rámca (štrukturálny, kohézny, predvstupový) ako aj štátne "granty" vyspelých krajín. Tieto možnosti sú podmienené princípom združovania 
a partnerstva na základe kvalitného riadenia a konkrétnych projektov..  

Na záver je potrebné poznamenať, že obce v rámci svojich kompetencii musia zabezpečovať činnosti a s nimi súvisiace náklady zo získaných verejných zdrojov a majetku. Vzhľadom súčasnému rozpočtov MČ a veľkosti hmotného a nehmotného majetku je preto hľadať  zdroje predovšetkým v oblasti fondov EU a v skupine ďalších zdrojov.      

7.4 Etapy a postup realizácie programu

Prvá časť kapitoly obsahuje rámcový návrh ďalšieho postupu. Hlavné etapy a procesy sú špecifikované na základe spracovania tohto programového dokumentu. V druhej časti formou tabuľky je spracovaný odhadovaný časový harmonogram s % plnenia špecifických cieľov programu, ktoré súčasne vyjadruje aj % čerpania zdrojov, ktoré sú požadované na ich realizáciu. Absolútne čiastky na zabezpečenie cieľov formou projektov budú stanovené v ďalšom programovacom cykle.

7.4.1. Hlavné etapy programu
 
     E1		Schválenie stratégie rozvoja MČ a jej programového dokumentu
     E2    	Príprava spoločnej stratégie mikroregiónu „Hornád“ (spoločne)
     E3		Upresnenie programu (výber projektov, zodpovednosť, čas, financie)
     E4		Realizácia a monitoring programu   

Etapa E1 
•	informovanie obyvateľstva o stratégií MČ
•	schválenie stratégie programu rozvoja orgánmi MČ
•	podrobné prejednávanie opatrení a úloh  
•	hrubý návrh rozpočtu na príslušné obdobie vo vzťahu k programu
•	zabezpečenie organizácie realizácie programu

Etapa E2 
•	výber cieľov pre spoločnú stratégiu mikroregiónu  
•	účasť na definícii stratégie cieľov mikroregiónu
•	hodnotenie typových projektov MČ pre stratégiu mikroregiónu
•	realizácia pravidiel manažmentu programu (MČ-mikroregión)

Etapa E3
•	špecifikácia pravidiel pre výber projektov  
•	získavanie, spracovanie, výber, hodnotenie projektov
•	upresnenie vecného, časového a finančného plánu
•	dojednávanie partnerstiev na realizáciu a financovanie programu
•	upresnenie mier a ukazovateľov špecifických cieľov 
•	stanovenie pravidiel pre manažment a monitoring programu

Etapa E4
•	sledovanie a kontrola realizácie projektov programu
•	hodnotenie priebehu a výsledkov programu (aj vo vzťahu k mikroregiónu)
•	spracovanie správ k čerpaniu prostriedkov (z fondov a pod.)
•	cyklická a iteračná aktualizácia opatrení a úloh cieľov programu
(aktualizácia cyklu etáp E1 až E4)

Rámcový časový harmonogram je spracovaný v ďalšej tabuľke. Je to odhad formou % plnenia jednotlivých špecifických cieľov do roku 2007 (vo vzťahu k cieľovému horizontu programu do roku 2012). Jednotlivé časové míľniky vyjadrujú súčasne aj % čerpania požadovaných zdrojov na realizáciu jednotlivých projektov. Konkrétne čiastky budú určené až po spracovaní ekonomického rozboru na základe zoznamu navrhovaných projektov pre realizáciu jednotlivých opatrení a úloh v nasledujúcej etape programovacieho cyklu.

7.4.2  Časový rámec (harmonogram) realizácie programu.

1. Rozvoj cestovného ruchu	                                          %  	   poznámka
			
1.1 Zlepšenie dopravnej, informačnej, miestnej infraštrukt. 			
1.1.1     Zlepšenie dopravy MČ a príslušenstva		60	2006, obchvat 2010	
1.1.2     Budovanie informačných a komunikačných sieti 	80	2007 rozvoj, priebežne	
1.2 Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti			
1.2.1     Zlepšenie sociálnej starostlivosti	70	2006 rozvoj priebežne	
1.2.2     Podpora bytovej výstavby	60	2007, rozvoj	
1.3 Rozvoj podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport 			
1.3.1     Zlepšenie podmienok pre kultúrny život 	70	2007, priebežne	
1.3.2     Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie	80	2006, priebežne	
1.3.3     Zlepšenie podmienok pre šport	70	2007, ďalší rozvoj	

2. Zlepšenie základnej infraštruktúry                                  %  	   poznámka
			
2.1 Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia 			
2.1.1     Tvorba podnikateľských podmienok rozvoja 	80	2007 priebežne	
2.1.2     Tvorba partnerstiev s podnikateľmi pri riešení rozvoja 	70	2007 priebežne	
2.2 Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 			
2.2.1     Tvorba koncepcie, dokumentácie rozvoja rekreácie 	100	2006, ukonšenie	
2.2.2     Tvorba ponúk pre cestovný ruch 	80	2006, ďalší rozvoj 	
2.2 Budovanie rekreačnej oblasti 			
2.3.1     Budovanie zariadení pre rekreáciu 	80	2008, ďalší rozvoj	
2.3.2     Podpora rozvoju služieb 	70	2006, ďalší rozvoj	

2. Riešenie životného prostredia		                               %  	   poznámka
			
3.1 Zlepšenie kvality životného 			
3.1.1    Dobudovanie odpadového hospodárstva 	100	2006, ukončenie, 	
3.1.2    Skrášlenie MČ 	80	2007, ukončenie	
3.2 Obnova a využitie krajiny			
3.2.1    Ochrana prírody 	80	2007, priebežne	
3.2.2    Zveľadenie a využitie krajiny 	80	2007, rozvoj	
3.2 Obnova a využitie krajiny			
3.2.1    Úpravy priestranstiev z hľadiska turistiky, agroturistiky 	70	2006, ďalší rozvoj	
3.2.2    Zriadenie malej obecnej služby pre zveľaďovanie obce	100	2005, priebežne	

7.5 Organizácia a manažment 

Program rozvoja je dôležitý predovšetkým tým, že zhrňuje základné informácie k stratégii vo všetkých súvislostiach rozvoja. Predkladá sa rôznym komisiám na vyššej programovacej úrovni, slúži ako koncepčný materiál pre formulovanie cieľov rôznych projektov, ako podklad pre žiadosti o finančnú podporu na realizáciu týchto projektov a tiež na upresňovanie, získavanie a koordináciu záujmov partnerov na území MČ. 

Realizácia programu je vykonávaná na základe projektov. Pri ich špecifikácii a výbere dochádza k združovaniu záujmov a prostriedkov. Účinnosť plnenia programu je možno zvýšiť len na základe partnerstiev. Okrem súkromnej podnikateľskej bázy sú to napríklad partneri, ktorí čerpajú zdroje aj z iných fondov EU a zo sveta. Vhodnými partnermi sú vysoké školy, výskumné a technologické inštitúcie. V rámci špecifických cieľov formulovaných v programe sa táto spolupráca priamo núka. 

Z uvedeného vyplýva, že pri realizácii programu sa podieľajú mnohí účastníci jednotlivých projektov. K tomu je potrebné zabezpečiť vhodnú organizáciu a riadenie tohto procesu,
ktorý pozostáva z plánovacích, komunikačných činnosti ako aj sledovania, hodnotenia 
a aktualizácie programu.

. 
7.5.1 Organizácia programu

Štruktúra organizačného zabezpečenia manažmentu programu je závislá od špecifických podmienok obce a bude upresnená v ďalšom kroku programovacieho cyklu. Pre tento dokument programu je navrhovaný štandard stanovujúci princípy v tomto obsahu:

Zastupiteľstvo obce/MČ
  
Najvyšší orgán na čele so starostom má politickú a riadiacu zodpovednosť za plnenie celého programu rozvoja obce.

•	prijíma rozhodnutia o postupe realizácie programu
•	ustanovuje riadiacu skupinu/osobu, ktorú poverí riadením procesu 
•	schvaľuje návrhy a projekty rozvoja
•	dojednáva partnerské vzťahy
•	zúčastňuje sa programovania v rámci stratégie mikroregiónu  
•	hodnotí, schvaľuje výsledky a výstupy programu
•	zabezpečuje jeho realizáciu a rozhoduje o zmenách

Riadiaca skupina

Činnosti riadiacej skupiny v obci preberá najvyšší orgán. (Riadením procesu napr. konkrétneho projektu však môže poveriť aj inú osobu alebo inštitúciu). Hlavné činnosti manažmentu programu sú: 

•	organizačné a technické zabezpečenie programu
•	kontrola (fyzická, ekonomická, kvalitatívna)
•	monitoring a evidencia (pomocou ukazovateľov)
•	Hodnotenie (priebežné a záverečné)
•	spracovanie správ o stave a výsledkoch 

Pracovná skupina

Zloženie pracovnej skupiny musí odrážať príslušný rozsah záujmov v území obce. 
V skupine by preto mali byť reprezentanti verejného a súkromného sektoru, podnikatelia apod., zástupcovia ako z obce tak aj partneri zúčastňujúci sa na realizácii programu. Dôležití sú predovšetkým odborne zdatní a spoločensky uznávaní so znalosťou situácie a pomerov obce a jej programových zámerov. Súčasťou skupiny môže byť externý konzultant, ktorý je pomocníkom vo všetkých fázach programu. Hlavné činnosti tejto skupiny sú:

•	vykonávať rozbory pre zabezpečenie programu
•	posudzovať projekty do programu
•	prejednávať vecnú problematiku s partnermi
•	spracovávať a preberať dokumentáciu projektov
•	riešiť operatívne problémy pri realizácii programu
•	spracovávať a predkladať návrhy pre aktualizáciu programu  

Verejnosť 
     
Účasť verejnosti je zvlášť dôležitá pretože určuje výslednú legitimitu, vierohodnosť
a záväznosť programu. Verejnosť sa v procese tvorby a realizácie programu zúčastňuje dvoma spôsobmi:
  
•	prostredníctvom svojich zástupcov v celom procese 
•	účasťou na prejednávaní čiastkových a celkových výsledkov programu

Konkrétne podoba účasti a formy prejednávania závisí od podmienok, ktoré si obec vytvorí napr. pre tlač, rozhlas, internet, verejné prejednávanie a pod. Informovanosť a publicita je jednou z podmienok úspešnosti realizácie cieľov programu obce.   

7.5.2 Manažment programu

Organizačné zásady a pravidlá riadenia budú stanovené v etape E1. Tieto zásady musia byť stanovené tak, aby zabezpečovali celý proces plnenia programu. Obsahujú pravidlá pre procesy, ktoré sa vzájomne prekrývajú. Sú to hlavne tieto všeobecné činnosti:

•	získavanie, sledovanie, hodnotenie a spracovanie informácii
•	prejednávanie nadväznosti postupu realizácie projektov
•	vytváranie technických a organizačných podmienok pre realizáciu projektov  

Pre špecifické riešené problémy a projekty je potrebné aby pracovná  skupina spracovala aj špecifické pravidlá v súlade so stanovenými zásadami. Pritom je potrebné rešpektovať aj väzby na okolie napr.:

•	stavebný dozor, životné prostredie, hygiena, veterinárna starostlivosť, ochrana prírody 
a krajiny, finančné úrady, okresné, mestské, krajské úrady a pod.  

Pre manažment podľa organizačných zásad musia byť vymedzené základné činnosti,  zodpovednosť, spôsob a forma predkladania správ, časové charakteristiky (napr. frekvencia pravidelného hodnotenia a schvaľovania zastupiteľstvom obce, predkladania správ pracovnými skupinami a pod.) Vlastný rámec manažmentu programu je vymedzený troma hlavnými procesmi, ktorými sú: kontrola, monitoring a hodnotenie. 

Kontrola

Štandardne má byť vykonávaná: fyzická, ekonomická a kvalitatívna kontrola na mieste. Vo fáze schvaľovania je potrebné kontrolovať výsledky posúdenia prijateľnosti projektu, prípravu zmlúv, kontrolu v priebehu, ukončenia etapy alebo realizácie, pred platbami a pod. 

Kontrola má byť vykonávaná aj u dodávateľa materiálu a služieb. Z kontroly je potrebné spracovať správy čo je podkladom pre platby (fondy EU, banky). Obsahom je či realizácia rešpektuje stanovené parametre projektu, finančné prostriedky a či bol dosiahnutý cieľ programu. 

Monitoring

Znamená sledovanie a preberanie výstupov, financovanie jednotlivých činnosti, projektov alebo etáp. Monitoring je potrebné vykonávať voči stanoveným ukazovateľom špecifických cieľov programu. Výsledky je potrebné tiež spracovať pretože sú súčasťou správ pre vyššie úrovne programov (regionálny monitorovací výbor) a administratívu fondov. 

Hodnotenie

Je vykonávané pravidelne za účelom merania efektivity voči cieľom programu.
Vykonáva sa v priebehu realizácie jednotlivých projektov a po ich ukončení. Posudzuje sa hlavne vecná stránka a vzniknuté problémy. Riešenie prioritných problémov sa posudzuje s použitím kritérií voči stanoveným ukazovateľom. Nevyhnutnou podmienkou monitoringu je organizačné a metodické zabezpečenie riešenia operatívnych problémov a z nich vyplývajúce zmenové riadenie.  

Záver

Predložený dokument Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja  je spracovaný na základe zadania zastupiteľstvom obce Krásna . Po jeho odsúhlasení sa stane záväzným programom rozvoja MČ. Jeho ďalšou fázou je vytvorenie organizácie a manažmentu pre postupné zabezpečenie cieľov a ich opatrení na základe prípravy kvalitných projektov, získaných finančných zdrojov na ich realizáciu a spolupráce s partnermi programu.   

7.6  Dotazník poslancov

Odsúhlasenie cieľov a stanovenie priorít, hodnoty: 1, 2, 3 (1 – najvyššia, 3 – najnižšia)

1. Základná infraštruktúra a ľudské zdroje 		      priorita         poznámka
			
1.1 Zlepšenie dopravnej, informačnej, miestnej infraštrukt. 			
1.1.1     Zlepšenie dopravy MČ a príslušenstva				
1.1.2     Budovanie informačných a komunikačných sieti 			
1.2 Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti			
1.2.1     Zlepšenie sociálnej starostlivosti			
1.2.2     Podpora bytovej výstavby			
1.3 Rozvoj podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport 			
1.3.1     Zlepšenie podmienok pre kultúrny život 			
1.3.2     Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie			
1.3.3     Zlepšenie podmienok pre šport			

2. Podnikanie a rozvoj rekreácie 			      priorita         poznámka 
			
2.1 Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia 			
2.1.1     Tvorba podnikateľských podmienok rozvoja 			
2.1.2     Tvorba partnerstiev s podnikateľmi pri riešení rozvoja 			
2.2 Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 			
2.2.1     Tvorba koncepcie, dokumentácie rozvoja rekreácie 			
2.2.2     Tvorba ponúk pre cestovný ruch 			
2.2 Budovanie rekreačnej oblasti 			
2.3.1     Budovanie zariadení pre rekreáciu 			
2.3.2     Podpora rozvoju služieb 			

2. Riešenie životného prostredia		 		      priorita         poznámka 
			
3.1 Zlepšenie kvality životného 			
3.1.1    Dobudovanie odpadového hospodárstva 			
3.1.2    Skrášlenie MČ 			
3.2 Obnova a využitie krajiny			
3.2.1    Ochrana prírody 			
3.2.2    Zveľadenie a využitie krajiny 			

PROGRAM

Program hospodárskeho a sociálneho rozvoja obce Krásna 

Prílohy

1.	Dotazník rozvoja obce
2.	Dotazník potenciálnych možnosti obce
3.	Hodnotiaci dotazník
4.	Dotazník analýzy
5.	Doplňujúce prílohy

1.4.	Zlepšenie dopravnej, informačnej a miestnej infraštruktúry
1.1.1     Zlepšenie dopravy MČ a príslušenstva
1.1.1.7	Vybudovanie obchvatu MČ (cesty II/522)
1.1.1.8	Rekonštrukcia miestnych ciest a chodníkov
1.1.1.9	Obnova verejného osvetlenia
1.1.1.10	Vybudovanie parkovacích miest
1.1.1.11	Modernizácia čakárni pre dopravu
1.1.1.12	Vybudovanie mostu cez Hornád
1.1.2     Budovanie informačných a komunikačných sieti
1.1.2.4	Zavedenie internetu a káblovej televízie do MČ
1.1.2.5	Zriadenie informačných tabúľ v MČ
1.1.2.6	Rekonštrukcia miestneho rozhlasu
  
1.5.	Zlepšenie sociálnej, zdravotnej a bytovej starostlivosti
1.2.1     Zlepšenie sociálnej starostlivosti
1.2.1.5	Zriadenie domu sociálnych služieb
1.2.1.6	Zriadenie opatrovateľskej služby
1.2.1.7	Riešenie sociálnych problémov rómskeho etnika
1.2.1.8	Zlepšenie bezpečnosti v MČ 
1.2.2      Podpora bytovej výstavby 
1.2.2.3	Spracovanie koncepcie bytovej výstavby
1.2.2.4	Rozšírenie dopravných a technických sieti 

1.6.	Rozvoj podmienok pre vzdelávanie, kultúru a šport  
1.3.1     Zlepšenie podmienok pre kultúrny život 
1.3.1.5	Dobudovanie kultúrneho domu 
1.3.1.6	Rekonštrukcia kina (centrum voľného času)
1.3.1.7	Podpora rozvoju klubov a kultúrnych spolkov
1.3.1.8	Plán pravidelných kultúrnych akcii MČ
1.3.2     Zlepšenie podmienok pre vzdelávanie 
1.3.2.4	Program vzdelávacích aktivít pre obyvateľov
1.3.2.5	Vzdelávanie rómskych detí
1.3.2.6	Podpora školy s deťmi s poruchami učenia 
1.3.3     Zlepšenie podmienok pre šport
1.3.3.4	Vybudovanie tenisových kurtov
1.3.3.5	Vybudovanie kúpaliska
1.3.3.6	Rekonštrukcia telocvične 

3.3.	Rozvoj spolupráce podnikateľov a propagácia  

2.1.1     Tvorba podnikateľských podmienok rozvoja 
2.1.1.6	Informačný systém pre marketing MČ/mikroregiónu
2.1.1.7	Organizácia propagácie (média, informačné materiály)
2.1.1.8	Podpora environmentálnej výrobe potravín (agroturistika)
2.1.1.9	Vybudovanie miestnej pálenice
2.1.1.10	Koncepcia využitia voľných plôch územia MČ
2.1.2     Tvorba partnerstiev s podnikateľmi pri riešení rozvoja 
2.1.2.5	Vytvorenie združenia podnikateľov pre rozvoj obce/mikroregiónu
2.1.2.6	Vyhľadávanie záujemcov o podnikanie (rozvojový marketing)
2.1.2.7	Ponuka voľných plôch územia ma podnikanie
2.1.2.8	Podpora projektov alternatívnej energie

3.4.	Príprava podmienok pre rekreáciu a oddych 

2.2.1     Tvorba koncepcie, dokumentácie rozvoja rekreácie
2.2.1.5	Zhodnotiť výsledky (v súčasnosti) spracovanej ÚPD
2.2.1.6	Analýza a koncepcia využitia potenciálu pre turistiku
2.2.1.7	Tvorba informácii pre rozvoj turistiky v rámci MČ
2.2.1.8	Plán spolupráce so susednými obcami mikroregiónu    
2.2.2     Tvorba ponúk pre cestovný ruch
2.2.2.5	Obnova kultúrnych a remeselných tradícii MČ
2.2.2.6	Tvorba pravidelných spoločenských a kultúrnych akcii
2.2.2.7	Obnova archeologického náleziská
2.2.2.8	Tvorba produktov cestovného ruchu MČ/mikroregiónu

3.5.	Budovanie rekreačnej oblasti 

2.3.1     Budovanie zariadení pre rekreáciu 
2.3.1.5	Dobudovanie peších a cykloturistických trás (mikroregión)
2.3.1.6	Vybudovanie strediska vodných športov
2.3.1.7	Budovanie zariadení na lokalite „Jazero“
2.3.1.8	Vybudovanie príslušenstva okolia Hornádu  
2.3.2     Podpora rozvoju služieb 
2.3.2.5	Podpora stravovacích a ubytovacích služieb pre rekreáciu
2.3.2.6	Organizovanie školení a vzdelávania pre turistiku
2.3.2.7	Tvorba ponuky prenájmu neobývaných domov
2.3.2.8	Podpora rozvoju športového rybárstva

3.6.	Zlepšenie kvality životného prostredia 

3.1.1     Dobudovanie odpadového hospodárstva 
3.1.1.7	Dobudovanie tlakovej kanalizácie
3.1.1.8	Zefektívnenie separovaného zberu odpadov
3.1.1.9	Rekultivácia úložiska popolčeka
3.1.1.10	Tvorba systému sankcii pre divoké skládky
3.1.2     Skrášlenie MČ
3.1.2.4	Vybudovanie centra MČ 
3.1.2.5	Úpravy priestranstiev (zeleň, zemné úpravy)
3.1.2.6	Zriadenie malej obecnej služby pre zveľaďovanie MČ 
3.1.1.11	Zriadenie detských ihrísk
3.1.1.12	Zlepšenie bezpečnosti  

3.7.	Obnova a využitie krajiny 

3.2.1     Ochrana prírody 
3.2.1.4	Plán ochrany životného prostredia a prírody
3.2.1.5	Vytvorenie ochrany ornitologickej lokality (štrkovisko)
3.2.1.6	Ochrana sútoku (mŕtve ramená a lužné lesy)
3.2.2     Zveľadenie a využitie krajiny
3.2.2.5	Obnova a úprava lokality „Jazero“
3.2.2.6	Úprava hrádzi a okolia toku Hornád
3.2.2.7	Podpora obnovy tradičného poľnohospodárstva
3.2.2.8	Zhodnotenie využitia štrkopieskov